Добірка наукової літератури з теми "Dent artificielle"
Оформте джерело за APA, MLA, Chicago, Harvard та іншими стилями
Ознайомтеся зі списками актуальних статей, книг, дисертацій, тез та інших наукових джерел на тему "Dent artificielle".
Біля кожної праці в переліку літератури доступна кнопка «Додати до бібліографії». Скористайтеся нею – і ми автоматично оформимо бібліографічне посилання на обрану працю в потрібному вам стилі цитування: APA, MLA, «Гарвард», «Чикаго», «Ванкувер» тощо.
Також ви можете завантажити повний текст наукової публікації у форматі «.pdf» та прочитати онлайн анотацію до роботи, якщо відповідні параметри наявні в метаданих.
Дисертації з теми "Dent artificielle"
Mathieu, Martine, and Gérard Thomas. "Fiabilité dimensionnelle des dents prothétiques postérieures : étude métrologique et analyse statistique." Université de Nancy I. UFR de chirurgie dentaire, 1989. http://www.theses.fr/1989NAN10548.
Повний текст джерелаAdolfsson, Märta, and Ebba Johansson. "HR i den artificiella intelligensens tid. : En intervjustudie om användningsområden, möjligheter och utmatningar med artificiell intelligens inom HR." Thesis, Umeå universitet, Pedagogiska institutionen, 2018. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:umu:diva-153960.
Повний текст джерелаBillgren, David. "Den artificiella konstnären : En undersökning av den artificiella intelligensens inträde i Konstvärlden." Thesis, Uppsala universitet, Konstvetenskapliga institutionen, 2020. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:uu:diva-403582.
Повний текст джерелаWahlgren, Josephine. "Artificiell Intelligens som den nya kreatören av reklamfilm." Thesis, Malmö universitet, Fakulteten för teknik och samhälle (TS), 2020. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:mau:diva-20293.
Повний текст джерелаThe purpose of this study is to investigate and understand the story structure and how acommercial film written by AI is created, and how the recipient experience the difference in acommercial film written by AI in the way it captures the interest. By examining thecommercials in depth, it can be found if AI is creative enough as a technical tool to invest inadvertising production. The study was intended to apply a comparison of a commercial filmwritten by AI with two commercial films written by humans. For this study, a qualitativenarrative analysis was performed to investigate the story structure of the commercial films aswell as a quantitative survey to see how the commercial films capture the interest and attention of the recipients. The narrative analysis was performed for each commercial film using a narrative model consisting of different steps to analyze. The survey revealed responses from 37 respondents. Collected material from the survey was analyzed through a univariate analysis and visualized in various charts, as well as through a content analysis for the open questions. The results showed that the commercial films written by AI caught the interest more among the recipients. The conclusion is that what distinguished the AI-written commercial film against the commercial films written by humans was that the AI-written commercial film was perceived as more unique and innovative. This makes the AI-written commercial film more creative in its design and was probably what made the recipients more captivated by it than the other two commercial films. Another reason why the AI-written commercial film caught the interest of the recipients was that it had the clearest narrative structure and where the tension rises more. The conclusion of the study is that the AI-written commercial film caught the interest of the recipients in a better way because it was unique, creative, thrilling and had a clear narrative structure.
Johnsson, Pucic Antonio, and Patrik Mott. "Artificiell intelligens påverkan : En omstrukturering av den digitala aspekten av byggbranschen." Thesis, Uppsala universitet, Institutionen för samhällsbyggnad och industriell teknik, 2020. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:uu:diva-413014.
Повний текст джерелаDigitaliseringen pågår i hög takt och implementeras i samhället i stor grad, dock påvisar byggbranschen en digital utvecklingsgrad som inte kan jämställas med andra tekniskt beroende branscher. Byggbranschen omsätter stora mängder pengar och producerar en lång byggprocess som likaså producerar stora kostnader och har en inverkan på miljön. Det finns därför ett behov av att analysera och utreda hur de digitala hjälpmedlen som tillkommer vid en ökad digitaliseringsgrad kan effektivisera byggbranschen. Effektiviseringen preciseras i bland annat AI:s tillkomst och dess potential inom byggbranschen samt vilka möjligheter och utmaningar som byggbranschen ställs inför vid utförandet av en digital utveckling. Studien grundas i en jämförelse mellan en litteraturstudie och en intervjustudie som omfattar frågor som behandlar den digitala implementering som de olika organisationerna och företagen har bedrivit samt den framtida potential som tillkommer med deras initiativ. Det har framkommit att det finns en allmän nytta i att bedriva en digitalisering på en organisationsnivå. Huruvida de nyligen framtagna digitala medlen kan implementeras ifrågasätts, menat att det finns en komplex relation mellan de upphandlande underentreprenörerna och beställarna. De erbjudna tjänsterna och utförandesättet som underentreprenörerna erbjuder kräver investeringar för att implementera digitala medel och därmed öka digitaliseringsgraden. De större aktörerna har makten och den ekonomiska potentialen för att öka digitaliseringsgraden inom organisationen eller företaget där de mindre aktörerna måste förhålla sig till denna utveckling. Den ojämna digitaliseringsgraden synliggörs idag då makten för prissättningen av upphandlingen ligger hos underentreprenörerna i de regionalt prissatta tjänsterna som inte undergått en vidare digital utveckling. För att omsätta mer pengar i byggbranschen behöver branschen uppnå en globalt konkurrensmässig upphandling liksom tillverkningsindustrin, vilket anses tillkomma med en mer produktbaserad upphandling. För att de mindre aktörerna ska kunna särskilja sitt arbetssätt krävs en unik implementering av digitala medel och på sätt kunna förhålla sig till de större aktörerna, vilket behövs för att kunna erbjuda digitala tjänster som kommer vara eftertraktade i framtiden.
Cardinal, Jamal, and Seher Karakoc. "Den Optimala Förvaltaren : En komparativ studie om Artificiell Intelligens och portföljförvaltning." Thesis, Södertörns högskola, Företagsekonomi, 2020. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:sh:diva-41259.
Повний текст джерелаEkman, Olof, and Ziyad Noya. "Artificiell intelligens i den svenska banksektorn : En studie om digitalisering och artificiell intelligens betydelse för den svenska banksektorn samt dess påverkan på risker och kundnöjdhet utifrån ett lönsamhetsperspektiv." Thesis, Södertörns högskola, Företagsekonomi, 2019. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:sh:diva-38507.
Повний текст джерелаBacklund, Isabelle, and Agnesa Kasapolli. "Framtidens förvaltning : vikten av implementering av artificiell intelligens i den offentliga förvaltningen." Thesis, Högskolan i Borås, Akademin för vård, arbetsliv och välfärd, 2019. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hb:diva-15973.
Повний текст джерелаThis paper addresses how artificial intelligence can be used as an efficiency tool in the public administrations and how to implement new technology in the organization, which obstacles can be encountered and how to work with the implementation process. In order to be able to understand the results of our research we begin by explaining how AI got its beginning, what it was meant for and how it has evolved. To then implement this technology in various public administrations that continuously develop organizationally all the time to reflect society is interesting to examine, because now it is not just about new technology anymore but one has to adapt to organizational and implementation theory. So we continue to explain what a public sector is and how it works with the main focus on; Public administration, policy, projects, implementation theory and teamwork. The purpose of these various chapters is to give an understanding that will lead to the purpose of our research on how the Swedish Insurance Agency Försäkringskassan, a governmental Swedish authority has worked to implement AI in its organization and how the new technology can now be used as an efficiency tool.
Kulanovic, Aneta. "Det offentliga ledarskapet av artificiell intelligens : Hur kan utmaningar med AI hanteras?" Thesis, Linköpings universitet, Statsvetenskap, 2019. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:liu:diva-161741.
Повний текст джерелаAugustsson, Malin. "Inte så dum som den ser ut : Artificiell intelligens och användarvänlighet i interaktiva system." Thesis, Uppsala universitet, Institutionen för informatik och media, 2017. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:uu:diva-331127.
Повний текст джерелаЧастини книг з теми "Dent artificielle"
PROULX, ROBERT, and SÉBASTIEN HÉLIE. "ADAPTIVE CATEGORIZATION AND NEURAL NETWORKS1*The work reported in this chapter represents a decade of research in the Laboratoire d'Études en Intelligence Naturelle et Artificielle. The authors are in debt to Jean Bégin and Sylvain Chartier for some of the innovations reported." In Handbook of Categorization in Cognitive Science, 793–815. Elsevier, 2005. http://dx.doi.org/10.1016/b978-008044612-7/50090-1.
Повний текст джерелаЗвіти організацій з теми "Dent artificielle"
Samuelsson, Joakim. Artificiell intelligens i matematikundervisningen: En studie av utveckling av flyt på grundläggande talkombinationer. Linköping University Electroninc Press, January 2023. http://dx.doi.org/10.3384/9789180750639.
Повний текст джерелаKoehler, Birgit, and Lena Bergström. Havsbaserad vindkraft i samexistens med fiske, vattenbruk och naturvård? : en inledande kunskapssammanställning. Institutionen för akvatiska resurser, Sveriges lantbruksuniversitet, 2023. http://dx.doi.org/10.54612/a.4or8sfk59u.
Повний текст джерелаAdill, Anders, Ingrid Bergman, Stefan M. Eiler, Per B. Holliland, and Carolina Åkerlund. Biologisk recipientkontroll vid Forsmarks kärnkraftverk : årsrapport för 2022. Institutionen för akvatiska resurser, Sveriges lantbruksuniversitet, 2023. http://dx.doi.org/10.54612/a.1ds9nbsbl6.
Повний текст джерела