Literatura científica selecionada sobre o tema "Puheet"
Crie uma referência precisa em APA, MLA, Chicago, Harvard, e outros estilos
Consulte a lista de atuais artigos, livros, teses, anais de congressos e outras fontes científicas relevantes para o tema "Puheet".
Ao lado de cada fonte na lista de referências, há um botão "Adicionar à bibliografia". Clique e geraremos automaticamente a citação bibliográfica do trabalho escolhido no estilo de citação de que você precisa: APA, MLA, Harvard, Chicago, Vancouver, etc.
Você também pode baixar o texto completo da publicação científica em formato .pdf e ler o resumo do trabalho online se estiver presente nos metadados.
Artigos de revistas sobre o assunto "Puheet"
Orell, Miina, e Päivi Pihlaja. "Kodin ja koulun yhteistyö opettajien puheessa". Kasvatus 52, n.º 1 (23 de abril de 2022): 51–64. http://dx.doi.org/10.33348/kvt.107964.
Texto completo da fonteOrell, Miina, e Päivi Pihlaja. "Kodin ja koulun yhteistyö opettajien puheessa". Kasvatus 52, n.º 1 (23 de abril de 2022): 51–64. http://dx.doi.org/10.33348/kvt.107964.
Texto completo da fonteEriksson, Ilse. "Sukupolvivastuu ja syyllisyys". Aikuiskasvatus 30, n.º 1 (15 de fevereiro de 2010): 4–13. http://dx.doi.org/10.33336/aik.93854.
Texto completo da fonteVarila, Juha. "Mistä kumpuavat puheet ajastamme muutoksen aikakautena?" Aikuiskasvatus 17, n.º 3 (15 de setembro de 1997): 227–29. http://dx.doi.org/10.33336/aik.92455.
Texto completo da fonteJokivuori, Pertti. "Sitoutuminen työorganisaatioon ja luottamus". Aikuiskasvatus 24, n.º 4 (1 de dezembro de 2004): 284–94. http://dx.doi.org/10.33336/aik.93582.
Texto completo da fonteKuusisto, Alina. "Pohjoinen ulottuvuus eurooppalaisen yhteistyön työkaluna". Idäntutkimus 26, n.º 3 (1 de novembro de 2019): 20–39. http://dx.doi.org/10.33345/idantutkimus.87290.
Texto completo da fontePitkänen, Taina, e Maija Tervola. "Lääkärin vai potilaan taitoa? Suomea toisena kielenä puhuvan lääkärin puheen ymmärrettävyys vastaanottotilanteessa". Puhe ja kieli, n.º 3 (29 de dezembro de 2022): 201–22. http://dx.doi.org/10.23997/pk.126147.
Texto completo da fontePaavola-Ruotsalainen, Leila, Heta Kemppainen e Beda Luopajärvi. "Lapselle suunnatun puheen piirteet ja niiden yhteys sanaston kehitykseen 24 ja 30 kuukauden iässä". Puhe ja kieli, n.º 1 (16 de março de 2017): 3. http://dx.doi.org/10.23997/pk.61122.
Texto completo da fonteWiklund, Mari, Lari Vainio, Satu Saalasti e Martti Vainio. "Puheen prosodian havaittu epätyypillisyys suomenkielisillä autismikirjon varhaisnuorilla". Puhe ja kieli, n.º 4 (31 de dezembro de 2022): 309–30. http://dx.doi.org/10.23997/pk.127455.
Texto completo da fonteSiltala, Elina, e Saila Poutiainen. "Maallikkosaarnan retoriikkaa: uskonnollinen puhe yhteisön rakentajana". Prologi 5, n.º 1 (15 de dezembro de 2009): 64–83. http://dx.doi.org/10.33352/prlg.95807.
Texto completo da fonteTeses / dissertações sobre o assunto "Puheet"
Hautala, T. (Terhi). "Ikääntyneiden kuuntelijoiden puheen ymmärtäminen kognitiivisesti vaativassa tilanteessa". Doctoral thesis, Oulun yliopisto, 2013. http://urn.fi/urn:isbn:9789526201856.
Texto completo da fonteTiivistelmä Ikääntyvien ihmisten puheen vastaanotossa vaikuttavat samanaikaisesti monet tekijät: kuulokyky, auditiivisen järjestelmän ikääntymismuutokset sekä havaintotoimintojen ja kognitiivisten toimintojen muutokset. Nämä voivat vaikeuttaa puheen ymmärtämistä erityisesti kognitiivisesti vaativassa tilanteessa. Tämän tutkimuksen tavoitteena on selvittää ikääntyneille osallistujille (N = 36) suunnitellun automaattisen puhelinpalvelujärjestelmän käyttöön liittyviä tekijöitä. Tavoitteena on selvittää se, missä määrin toisaalta kokeiltuun järjestelmään liittyvät tekijät ja toisaalta käyttäjien ominaisuudet sekä heidän toimintansa tutkimustilanteessa olivat yhteydessä järjestelmän menestykselliseen käyttöön. Tutkimuksessa käytetään kvantitatiivisia ja kvalitatiivisia menetelmiä. Järjestelmässä kokeiltiin neljän eri puhujan äänillä nauhoitettuja toimintaohjeita. Heidän puheensa prosodisia piirteitä analysoitiin äänen ja puheen analyysiohjelmilla. Ikääntyneisiin osallistujiin (n = 30) liittyviä muuttujia tutkittiin haastattelulla, kuulon tutkimuksilla (äänesaudiometria ja puheaudiometria), kognitiivisella seulontatestillä (Mini-mental state examination = MMSE) ja puheen ymmärtämistä mittaavalla Token-testillä. Mittaustulosten ja muuttujien yhteyttä tehtävistä suoriutumiseen tarkasteltiin tilastollisesti. Osallistujien toimintaa havainnoitiin järjestelmän käyttötilanteessa aineistolähtöisellä laadullisella videoanalyysillä. Järjestelmän puhujilla havaittiin ikääntyneille suunnatun puheen piirteitä. Tehtävistä suoriutuminen oli kuitenkin hyvin samanlaista puhujasta riippumatta. Semanttisesti monimutkaisin tekstivalikko oli osallistujille vaikein äänite. Matala Token-testin pistemäärä ja heikko puheen tunnistuskyky liittyivät heikkoon tehtävistä suoriutumiseen. Laadullisen analyysin perusteella puheen ymmärtämisen ohella keskeisiä kognitiivisia prosesseja tehtävissä menestymisen kannalta olivat seuraavat: ohjeiden muistaminen, huomion suuntaaminen, jakaminen ja ylläpito. Heikko suoriutuminen tehtävissä ja Token-testissä sekä tutkimustilanteessa havaitut toiminnan ohjauksen ongelmat ennustivat toisesta tutkimusvaiheesta poisjääntiä seuraavana vuonna. Kognitiivisesti vaativista kielen käyttötilanteista tehtävillä laadullisilla analyyseilla voidaan arvioida monimutkaisia kielellis-kognitiivisia toimintoja ja löytää mahdollisesti alkaviin muistisairauksiin liittyviä lieviä kielellisiä muutoksia. Tuloksia voidaan hyödyntää ääneen perustuvien käyttöliittymien suunnittelussa. Ikääntyneille suunnatun puheen etuja ja haittoja on tärkeää pohtia myös hoitotyön ja puheterapian näkökulmasta
Korhonen, E. (Elina). "Varhaisiän musiikkikasvatus puheen ja kielen kehitystä tukemassa". Bachelor's thesis, University of Oulu, 2016. http://urn.fi/URN:NBN:fi:oulu-201605251941.
Texto completo da fonteKeränen, N. (Niina). "Autistisen nuoren puheen kuntoutus pivotal response training -tekniikalla:tapaustutkimus". Master's thesis, University of Oulu, 2013. http://urn.fi/URN:NBN:fi:oulu-201312051981.
Texto completo da fonteVitikka, N. (Niina). "Sanavääristymien lähde puheentuottoprosessissa sekä puheen piirteet sujuvissa afasioissa". Bachelor's thesis, University of Oulu, 2019. http://jultika.oulu.fi/Record/nbnfioulu-201905242051.
Texto completo da fonteKyllönen, A. (Anu). "Skitsofreniapotilaiden kyky tunnistaa tunteita kasvojen ilmeistä ja puheen prosodiasta". Master's thesis, University of Oulu, 2017. http://urn.fi/URN:NBN:fi:oulu-201705111792.
Texto completo da fonteKortesoja, N. (Niina). "Varhaisen puheen ja kielen kehityksen yhteys myöhempään änkytyksen esiintymiseen". Master's thesis, University of Oulu, 2014. http://urn.fi/URN:NBN:fi:oulu-201405151388.
Texto completo da fonteJylhä, V. P. (Ville-Petteri). "”Täys kontrolli siitä mitä tekee”:pienten äänitekustantajien julkaisutoimintaa koskevan puheen diskurssit". Master's thesis, University of Oulu, 2015. http://urn.fi/URN:NBN:fi:oulu-201510152078.
Texto completo da fonteUkkonen, M. (Maiju). "Downin oireyhtymässä esiintyvät oraali- ja puhemotoriset erityispiirteet ja niiden yhteys puheen selkeyteen". Master's thesis, University of Oulu, 2015. http://urn.fi/URN:NBN:fi:oulu-201511262174.
Texto completo da fonteYliherva, A. (Anneli). "Ennenaikaisina ja pienipainoisina syntyneiden lasten puheen- ja kielenkehityksen taso kahdeksan vuoden iässä:pohjoissuomalainen syntymäkohortti 1985-86". Doctoral thesis, University of Oulu, 2002. http://urn.fi/urn:isbn:9514267168.
Texto completo da fonteTiivistelmä Pohjoissuomalaisen vuoden 1985 - 86 syntymäkohortin ennenaikaisina ja pienipainoisina syntyneiden lasten puheen- ja kielenkehitystä tutkittiin heidän ollessaan 8-vuotiaita. Aluksi testattiin 42 ennenaikaisena ja alle 1750 g syntyessään painanutta 8-vuotiasta lasta sekä heidän 42 täysiaikaisina syntynyttä ja ≥ 2500 g painanutta kontrollipariaan neljällä kielellisellä testillä, nimittäin Illinois Test of Psycholinguistic Abilities -testillä (ITPA), Lasten Token testillä, Morfologiatestillä ja Peabody Picture Vocabulary Test nimisellä sanavarastotestillä (PPVT). Kontrollilapset valittiin samasta kohortista ja kaltaistettiin ennenaikaisina syntyneiden lasten kanssa iän, sukupuolen, kaksosuuden, äidin koulutuksen, asuinpaikan, syntymäjärjestyksen ja perhetyypin perusteella. Koko syntymäkohortin kaikkien pienipainoisina (LBW, < 2500 g) syntyneiden 8-vuotiaiden lasten (n=279) kielellisiä ja motorisia taitoja tutkittiin lisäksi vanhemmille (n = 8370, 90 %) ja opettajille (n = 8525, 92 %) osoitetun kyselyn perusteella. Tulokset osoittivat, että ennenaikaisina (< 1750 g) syntyneet lapset saivat merkitsevästi heikommat pisteet kuin heidän kontrollinsa ITPA:n visuaalisissa tehtävissä. Heikko visuaalinen suoriutuminen oli yhteydessä neonataalikauden infektioihin, ylipainehoitoon (CPAP) ja avoimeen valtimotiehyeen (PDA). Lisäksi ne ennenaikaisina syntyneet lapset, joilla oli lievää neurologista toiminnan häiriötä (MND) saivat puheen ymmärtämistä mittaavasta Token testistä heikommat pisteet kuin kontrollinsa. MND-lapset erosivat myös merkitsevästi muista ennenaikaisina syntyneistä lapsista, terveistä ja CP-vammaisista, Token testillä mitattuna. Periventrikulaarisen leukomalasian (PVL) löydökset aivojen magneettikuvauksessa (MRI) eivät olleet yhteydessä suoriutumiseen kielellisissä testeissä. Vanhempien arvioiden perusteella LBW lapsilla oli enemmän ongelmia puheessa ja kielessä kuin normaalipainoisina (NBW, ≥ 2500 g) syntyneillä kahdeksan vuoden iässä. LBW-pojat olivat heikompia kielellisissä ja motorisissa taidoissa kuin NBW-pojat tai kummatkaan tyttöjen ryhmät. Tutkimuksen perusteella puheen ja kielellisten taitojen sekä motoriikan välillä oli selvä yhteys. Monimuuttujaisen logistisen regressioanalyysin perusteella matala syntymäpaino sekä tietyt sosiodemografiset tekijät, kuten äidin nuori ikä (20 - 24 v.), perheen yli neljän menevä lapsimäärä, uusperhe sekä kuulovika ja poikasukupuoli olivat lasten keskeisimpiä heikkoon puheen- ja kielenkehitykseen liittyviä riskitekijöitä 8 vuoden iässä riippumatta siitä, oliko analyysissa mukana neonataalikauden riskitekijä vai ei. Pienipainoisuus raskauden kestoon nähden oli myös riski heikolle puheen ja kielen kehitykselle. Ennenaikaisuus oli yhteydessä heikkoon puheen ja kielen kehitykseen, kun neonataalikauden riskitekijä poissuljettiin analyysista. Aivorunkoaudiometrian (BAEP) löydökset puolestaan eivät olleet yhteydessä kielenkehityksen ongelmiin. Tutkimuksen johtopäätöksenä voidaan esittää, että ennenaikaisina (< 1750 g) syntyneillä ja LBW-lapsilla oli enemmän ongelmia kuin täysiaikaisina syntyneillä NBW-lapsilla puheen- ja kielenkehityksessään 8 vuoden iässä. Ongelmat puheen tuotossa ja erityisesti vastaanotossa olivat heillä yleisempiä sekä kliinisen tutkimuksen että vanhempien arvion perusteella. Visuaalisen hahmottamisen vaikeudet olivat tyypillisiä ennenaikaisina (< 1750 g) syntyneille lapsille, mikä olisi hyvä huomioida myös puheterapiassa. Tutkimuksen perusteella ennenaikaisina syntyneiden MND-lasten kielenkehityksen tarkka ja säännöllinen seuranta on tärkeää. Vanhempien ja opettajien arviot ovat hyödyllinen lisä lasten puheen- ja kielenkehityksen tutkimuksessa
Čoahkkáigeassu Davvisuopmelaš jagi 1985-86 riegadankohortta ovdaláigge ja menddo geahpasin riegádan mánáid hupman- ja giellaovdaneapmi dutkojuvvui go mánát ledje 8-jahkáččat. Álggos testejuvvojedje 42 riegádettiin vuollái 1750 g deaddán 8-jahkásaš máná ja sin 42 dievasáigge šaddan ja ≥2500g deaddán kontrollapára njeljiin giellateasttain, namalassii ITP:ain (Illinois Test of Psycolinguistic Abilities), Mánáid Toke-teasttain, Morfologiijateasttain ja Peabody Picture Vocabulary Test-sátnerádjoteasttain (= PPTV). Kontrollapárat válljejuvvojedje seamma kohorttas ja dahkkojuvvojedje seammaláganin čuovvovaš áššiid ektui: ahki, sohkabealli,jumešvuohta,eatni skuvlejupmi,orrunbáiki,riegádanortnet ja bearaštiipa. Riegádankohortta menddo geahpasin (< 2500) riegádan 8-jahkásaš mánáid (n = 279) gielalaš ja motora dáiddut dutkojuvvojedje dasa lassin váhnemiid ja oahpaheaddjiid árvvoštallamiid vuođul. Mánáid váhnemiin 8370 (90%) ja oahpaheaddjiin 8525 (92%) vástidedje jearahallamii. Bohtosat čájehedje, ahte ovdaláigge riedágan mánát ožžo statistihkalaččat mearkkašahtti heajut čuoggaid go sin kontrollapárat ITPA visuála bargguin. Heajos visuála návccain lei oktavuohta neonatála-áiggi infekšuvnnaide, alladeaddodikšui (CPAP) ja rabas váibmosutnii (PDA). Dasa lassin ovdaláigge riegádan mánát, geain ledje muhtun veardde neurologalaš doaibmanváttut(MND) ožžo Toke-teasttas, mainna mihtidit hupmama ipmirdeapmi,heajut čuoggáid go sin kontrollapárat. MND-mánát sierranedje maiddái mearkkašahtti veardde Toke-teasttas eará ovdaláigge riegádan mánáin, sihke dearvasiin ja CP-váttogiin. Periventikuláralaš leukomasiija (PVL) gávdnosiin ii lean oktavuohta gielalaš teasttain birgemii. Periventikuláralaš leukomasiija (PVL) gávdnosiin magnehtagovvideamis(MRI) ii lean oktavuohta gielalaš teasttain birgemii. Váhnemiid árvvoštallama mielde menddo geahpasin riegádan mánáin ledje eambbo váttisvuođat hupmamis go normáladeattogin riegádan mánáin. Menddo geahpasin riegádan bártnit ledje heajubut gielalaš ja ja motora dáidduid ektui go normáladeattogin riegádan bártnit dahje goabbáge nieddaid joavkkuin. Dutkamuša vuođul hupmama ja gielalaš dáidduid ja motoriikka gaskkas lea čielga oktavuohta. Logistihkalas regreššuvdna-analiissa,mas ledje máŋga rievdi, vuođul menddo geahppa riegádandeaddu ja dihto sosiodemográfalaš dahkkit, dego eatni ahki (20-24 j.), mánáid lohku > 4 bearrašis, ođđabearaš ja lossa gullu ja bárdnesohkabealli ledje mánáid deaháleamos heajos hupmama ja giela ovdaneami einnosteaddjit 8 jagi agis, fuolakeahttá das, leigo analiissas mielde neonatála-áiggi várradahkki vai ii. Menddo geahppa riegádandeaddu ohkeagi ektui lasihii maiddái vára ahte mánná hupmagoahtá heajut ja su giella ovdana funet. Ovdaláigge riegádeamis lei oktavuohta heajos hupmama ja giela ovdaneapmái, go neonatála-áigge várradahkki ii váldojuvvon vuhtii analiissas. BAEP-gávdnosiin ii lean fas lean oktavuohta giela heajos ovdaneapmái. Dutkamuša jurddaboađusin sáhttá buktit ovdan,ahte ovdaláigge ja menddo geahpasin riegádan mánáin ledje 8- jahkásažžan eambbo váttisvuođat hupmama ja giela ovdaneamis go ollesáigge ja normáladeattogin riegádan mánáin. Maiddái hupmama ipmirdeamis ledje eambbo váttisvuođat. Heajos visuála návccat ledje sidjiide mihtilmaččat ja dan galggašii váldit vuhtii maid hupmanterapiijas.Dutkamuša vuođul MND-mánáid giellaovdaneami dárkilit ja regulára čuovvun lea deahálaš. Váhnemiid ja oahpaheaddjiid árvvoštallamat sáhttet leat ávkkalaččat mánáid hupmama ja giela ovdameami dutkamis
Ala-Kopsala, M. (Minna). "Aivojen subtalaamisen tumakkeen stimulaatiohoidon vaikutukset Parkinsonin tautia sairastavien potilaiden puheen ymmärrettävyyteen ja äänen akustisiin piirteisiin". Master's thesis, University of Oulu, 2014. http://urn.fi/URN:NBN:fi:oulu-201404171279.
Texto completo da fonteLivros sobre o assunto "Puheet"
Tiittula, Liisa. Puheen illuusio suomenkielisessä kaunokirjallisuudessa. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2013.
Encontre o texto completo da fonteIivonen, Antti. Puheen salaisuudet: Fonetiikan uusia suuntia. Helsinki: Gaudeamus, 2005.
Encontre o texto completo da fonteKhan, Mumtaz. Subuz puhree deshsay. Dhaka: Eshe Publications, 2002.
Encontre o texto completo da fonteAn, Pyŏng-t'aek. Puhae munjip. Cheju-do Cheju-si: Cheju Munhwawŏn, 2008.
Encontre o texto completo da fonteNummi, Lassi. Joulukonsertto: Runoja ja puhetta. Helingissä: Otava, 1987.
Encontre o texto completo da fonteNurmi, Raimo. Emeritus-puhetta = Emeritus-talk. Turku: Turun kauppakorkeakoulu, 2006.
Encontre o texto completo da fonteSaari, Mauno. Puhetta nelikymppisen miehen vaimolle. Helsingissä: Art House Osakeyhtiö, 1989.
Encontre o texto completo da fonteSuoninen, Eero. Perheen kuvakulmat: Diskurssianalyysi perheenäidin puheesta. Tampere: [Tampereen yliopisto], 1992.
Encontre o texto completo da fonteLinna, Väinö. Murroksia: Esseitä, puheita ja kirjoituksia. Porvoo: Söderström, 1990.
Encontre o texto completo da fonteJaan, Puhvel, Disterheft Dorothy, Huld Martin E, Greppin John A. C e Polomé Edgar C, eds. Studies in honor of Jaan Puhvel. Washington, D.C: Institute for the Study of Man, 1997.
Encontre o texto completo da fonteCapítulos de livros sobre o assunto "Puheet"
Mägdefrau, Werner. "Hanse — Städte — Bünde. Die sächsischen Städte zwischen Elbe und Weser um 1500. Ausstellung: Kulturhistorisches Museum Magdeburg 28. Maibis 25. August 1996. Braunschweigisches Landesmuseum Ausstellungszentrum Hinter Aegidien 17. September bis 1. Dezember 1996. 2 Bände. Hrsg. von Matthias Puhle (Magdeburger Museumsschriften, 4). Bd. 1: Aufsätze. Bd. 2: Katalog. Magdeburg 1996, 658 Seiten und 327 Seiten." In Mitteilungen des Vereins für die Geschichte und Altertumskunde von Erfurt, 216–18. Stuttgart: J.B. Metzler, 1999. http://dx.doi.org/10.1007/978-3-476-03299-7_12.
Texto completo da fonte"Puhe Complex". In Geological Formation Names of China (1866–2000), 866. Berlin, Heidelberg: Springer Berlin Heidelberg, 2009. http://dx.doi.org/10.1007/978-3-540-93824-8_6133.
Texto completo da fonte