Gotowa bibliografia na temat „Oil refineries”
Utwórz poprawne odniesienie w stylach APA, MLA, Chicago, Harvard i wielu innych
Spis treści
Zobacz listy aktualnych artykułów, książek, rozpraw, streszczeń i innych źródeł naukowych na temat „Oil refineries”.
Przycisk „Dodaj do bibliografii” jest dostępny obok każdej pracy w bibliografii. Użyj go – a my automatycznie utworzymy odniesienie bibliograficzne do wybranej pracy w stylu cytowania, którego potrzebujesz: APA, MLA, Harvard, Chicago, Vancouver itp.
Możesz również pobrać pełny tekst publikacji naukowej w formacie „.pdf” i przeczytać adnotację do pracy online, jeśli odpowiednie parametry są dostępne w metadanych.
Artykuły w czasopismach na temat "Oil refineries"
الجبوري, مجاد. "خسائر المنتجات النفطية في ظل احتلال داعش". Al-Kitab Journal for Human Sciences 1, nr 2 (4.10.2020): 203–12. http://dx.doi.org/10.32441/kjhs.01.02.p16.
Pełny tekst źródłaImran, Dr Aed Jaber, i Dr Adnan Abdul jabbar. "Increasing production of gasoline and diesel fuel in medium and small refineries to meet the needs of Iraqi market". Journal of Petroleum Research and Studies 7, nr 2 (6.05.2021): 46–57. http://dx.doi.org/10.52716/jprs.v7i2.187.
Pełny tekst źródłaDafashy, Tamer, Daniel Phillips, Mohamed Danny Ray-Zack, Preston Kerr, Yong Shan, Jacques G. Baillargeon, Yong-Fang Kuo, Hemalkumar B. Mehta i Stephen Bentley Williams. "Proximity to oil refineries and risk of bladder cancer: A population-based analysis." Journal of Clinical Oncology 37, nr 15_suppl (20.05.2019): 4538. http://dx.doi.org/10.1200/jco.2019.37.15_suppl.4538.
Pełny tekst źródłaKlepikov, Vladimir Pavlovich, i Vladimir Vladimirovich Klepikov. "Oil refining and delivery in the Western European region". International Journal of Energy Sector Management 13, nr 2 (3.06.2019): 467–82. http://dx.doi.org/10.1108/ijesm-08-2018-0007.
Pełny tekst źródłaاياد جاسم, دانية, i أ. د. فلاح خلف علي. "تقييم واقع صناعة تصفية النفط في العراق". Iraqi Journal For Economic Sciences 2020, nr 67 (18.01.2021): 154–84. http://dx.doi.org/10.31272/ijes2020.67.7.
Pełny tekst źródłaSabah Mohamed, Reem, Marius Bănică, Renata Radulescu i Timur Chis. "USE OF GENETIC ALGORITHMS IN CREATING OIL BLENDS REQUIRED FOR REFINERY DISTILLATION PLAN". Romanian Journal of Petroleum & Gas Technology 3 (74), nr 2 (2022): 91–100. http://dx.doi.org/10.51865/jpgt.2022.02.09.
Pełny tekst źródłaBakirov, I. K., F. Sh Khafizov i L. Kh Zaripova. "Problems of the Departmental Regulatory Frameworks of Oil Refineries in the Field of Fire Safety". Occupational Safety in Industry, nr 2 (luty 2022): 38–42. http://dx.doi.org/10.24000/0409-2961-2022-2-38-42.
Pełny tekst źródłaZaharova, E. A., i N. A. Lihacheva. "Environmental Performance Evaluation of Oil Refineries". Chemistry and Technology of Fuels and Oils 57, nr 3 (lipiec 2021): 482–86. http://dx.doi.org/10.1007/s10553-021-01270-7.
Pełny tekst źródłaSmallwood, Norman J. "Productivity management in vegetable oil refineries". Journal of the American Oil Chemists’ Society 63, nr 1 (styczeń 1986): 79–83. http://dx.doi.org/10.1007/bf02676126.
Pełny tekst źródłaAdunbi, Omolade. "Crafting Spaces of Value". Cambridge Journal of Anthropology 38, nr 2 (1.09.2020): 38–52. http://dx.doi.org/10.3167/cja.2020.380204.
Pełny tekst źródłaRozprawy doktorskie na temat "Oil refineries"
Fang, L. "Hydrogen integration in oil refineries". Thesis, University of Manchester, 2002. http://ethos.bl.uk/OrderDetails.do?uin=uk.bl.ethos.540971.
Pełny tekst źródłaKong, Ming-Teck. "Downstream oil products supply chain optimisation". Thesis, Imperial College London, 2002. http://hdl.handle.net/10044/1/7714.
Pełny tekst źródłaNnadili, Beatrice N. (Beatrice Nne). "Supply and demand planning for crude oil procurement in refineries". Thesis, Massachusetts Institute of Technology, 2006. http://hdl.handle.net/1721.1/36140.
Pełny tekst źródłaIncludes bibliographical references (leaves 70-72).
The upstream petroleum supply chain is inefficient and uneconomical because of the independence of the four complex and fragmented functions which comprise it. Crude oil exploration, trading, transportation, and refining are functions which may be integrated through unified decision-making facilitated by timely information exchange. This exchange has been problematic because the four business units with their disparate activities have not been able to capture and appropriately structure the required information. How can business executives in the oil industry assemble all of the required information to achieve system-wide optimization? To remove the silos which impede system-wide optimization, there is need to analyze people, systems and issues in the upstream section of the petroleum supply chain; as a background to understanding the current challenges faced in achieving integration. Hence, the use of secondary and primary data sources was used for this research. The secondary includes the review of relevant literature while the primary data were from two sources. The first came from an on-site interview with the heads of business units of a case study, a company which is a major player in the industry.
(cont.) The second is from telephone interviews with industry experts which include software providers, consultants and other major players in the industry. The findings are that on-time information exchange will maximize shareholders' value and improve process efficiency in the supply chain. This process efficiency makes the upstream supply chain more responsive to possible changes in the environment that affects its operation. This will allow supply chain managers to achieve both a reduction in the variability in price of end product will be obtained while achieving stable profit margins. This research concludes by advocating that the use of information systems that accurately support data exchange among the functions in the supply chain in a timely, coordinated fashion with minimal distortion is required to ensure consistency in optimal decision making. To achieve this, change management is necessary because it requires a shift to a holistic approach in making decisions. Finally, areas recommended for future research are stated.
by Beatrice N. Nnadili.
M.Eng.in Logistics
Yousef, Abdul Halek, i M. Zenkin. "Oil-processing pump units vibromonitoring system". Thesis, Київський національний університет технологій та дизайну, 2019. https://er.knutd.edu.ua/handle/123456789/14599.
Pełny tekst źródłaPersson, Jan A. "Production scheduling and shipment planning at oil refineries: optimization based methods /". Linköping : Univ, 2002. http://www.bibl.liu.se/liupubl/disp/disp2002/tek742s.pdf.
Pełny tekst źródłaMobus, Janet Luft. "Environmental Accounting: The Relationship Between Pollution Performance and Economic Performance in Oil and Gas Refineries". Thesis, University of North Texas, 1997. https://digital.library.unt.edu/ark:/67531/metadc279042/.
Pełny tekst źródłaOdén, Hanna. "Treatment Technology for VOC Emissions from Oil Refineries : Case study of measures taken to minimize VOC emissions at Swedish petrochemical companies to be appiled at Chineses Refineries". Thesis, KTH, Industriell ekologi, 2010. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:kth:diva-55499.
Pełny tekst źródłaDetta examensarbete har gjorts som en avslutande del i utbildningen Civilingenjör i Kemiteknik vid Kungliga Tekniska högskolan, Stockholm. Idén för arbetet introducerades av Östen Ekengren, IVL Svenska Miljöinstitutet, och har utförts vid IVL:s kontor i Stockholm. Den har handletts från Institutionen för Industriell Ekologi, KTH. Oljeraffinaderier släpper ut stora mängder VOC. På grund av den stora produktionsskalan och fabriksområdets omfattning är det svårt att veta hur mycket och vad som släpps ut. Lättflyktiga organiska ämnen (Volatile organic compounds, VOC) är organiska föreningar som har ett tillräckligt högt ångtrycker för att förångas under normala förhållanden. Stora mängder VOC läcker från oljeraffinaderier varje år. Tianjin är en industristad med stora investeringar. På grund av den stora industriella aktiviteten i området är VOC-problemen stora. En av de stora utsläppsbovarna är den petrokemiska industrin. Tianjin Academy of Environmental Science (TAES) har frågat efter Svensk teknik att minimera VOC-utsläpp från petrokemisk industri. Målet med detta examensarbete är att ge förslag på vilka åtgärder som kan tas för att förbättra VOC-utsläppssituationen i raffinaderier i Kina genom befintlig teknik på Svenska raffinaderier. Detta har gjorts genom följande steg: Identifiera de största utsläppsområdena på oljeraffinaderier i Sverige Identifiera vilka VOC-föreningar som emitteras från raffinaderierna samt i vilken mängd. Kartlägga olika åtgärder vid oljeraffinaderier i Sverige och i Tianjin, Kina för VOC-utsläpp. Utvärdera de olika åtgärderna och föreslå hur man kan gå vidare med VOC-kontroll i Kina. Sex fallstudier har genomförts i Sverige; Preemraff Lysekil, Shell raffinaderi i Göteborg, Bergs depot Statoil Sweden i Nacka, Nynas refinery i Nynäshamn, Scandinavian Tank Storage i Torshmnen och Oxelösunds hamn, Oxelösund. Två fallstudier har genomförts vid Kinesiska raffinaderier; PetroChina Dagang Petrochemical Comapany och China Petroleum and Chemical Corporation, Sinopec, Tianjin Branch, båda placerade i Tianjin Binhai New Area. Eftersom otillräcklig data från de Kinesiska raffinaderierna har gjort det svårt att göra en kvalitativ utvärdering av hur långt de kommit i VOC-arbetet har det inte varit möjligt att föreslå åtgärder för dessa två raffinaderier specifikt. Istället har utvärderingen fokuserats på generella problem och lösningar vid raffinaderier och att ge en ide om vad som kan göras för att förbättra VOC-utsläppssituationen vid raffinaderier. VOC från oljeraffinaderier med traditionell aktivitet består i huvudsak av alkaner, alkener och aromater där alkaner utgör den största delen. Alla dessa tre grupper förekommer naturligt i råolja. Vilka föreningar som förekommer i VOC-plymen från en fabriksanläggning beror på vilken råolja som används, hur processen ser ut och vilka produkter som produceras. Sammansättningen av VOC-plymen varierar därför från raffinaderi till raffinaderi. De största emissionskällorna vid raffinaderier som producerar i första hand bensin och diesel är tankparkerna, speciellt under fyllning. Tankparker som innehåller råolja utgör den största emissionspunkten vid dessa raffinaderier. Den näst största källan är processområdet. Detta medför att tankparker och processområde är de områden där störst fokus på minimering skall ligga för raffinaderier med samma typ av verksamhet. Produktionen vid Nynas Refinery kräver en annan råolja Här är det processen som utgör den största utsläppskällan tillsammans med vattenrening. Uppvärmda bitumencisterner utan rening utgör också en stor utsläppspunkt. Eftersom processområdet och tankparkerna har många potentiella läckpunkter är det primära sättet att minimera VOC-utsläpp tätning och underhåll på hela fabriksområdet. Införandet av rutiner för detta har visat sig mycket effektivt speciellt vid Shell raffinaderi. En annan idé skulle kunna vara att inkludera VOC-utsläppsmätning i on-line system för produktkvalitet. Detta skulle medföra ett inbyggt VOC-kontrollsysem. Detta har inte gjorts än men det kan vara värt att ta en närmare titt på. Kina har stort fokus på luktkontroll. Detta är bara en liten del av VOC-problemet. Metan utgör en stor del av utsläppen från råoljecisterner, vilka är vanliga luktbovar. För att eliminera lukt är adsorbtion med aktivt kol effektivt. Filtret fångar däremot inte kortare kolkedjor som metan och etan. För att eliminera dessa är förbränning den enda lösningen. Ingen luktsanerningsmetod som presenteras i denna rapport genererar någon vinst för företagen. Gasåterföringsanläggningar (VRU) har visats vara en gynnsam metod för att behandla emissioner vid tankning. En snabb överslagsräkning baserat på den återförda mängden bensin och diesel vid Preemraff Lysekil 2008 ger en vinst på 0,9 – 1,3 miljoner Euro/år. En stor andel VOC förbränns i fackla på raffinaderier. Denna gas skulle kunna användas som bränngas eller för energiåtervinning. Penningvärdet på energin i gasen som facklas är stor. Genom att installera en kompressor kan gas som skulle facklas användas som bränngas i raffinaderierna istället. Båda de studerade raffinaderierna i Kina angav fackling som den primära VOC-åtgärden. Man kan därmed anta att stora mängder gas facklas där. Detta visar att det finns mycket att tjäna på att hitta alternativa sätt att använda gasen. Flyktiga utsläpp är en stor del av VOC-källorna vid oljeraffinaderier. Utsläppunkterna beror på typ av råolja, process och produkter. Varje raffinaderi ar unikt och måste därför mäta sin a utsläpp. Vid mätning av ett helt fabriksområde med Solar Occulation Flux-metoden, som är en on-lineteknik som mäter VOC-utsläpp i from av alkaner, fås en bild av totala utsläppen från hela fabriken. Detta är till stor hjälp vid identifiering av problemområden och behandling av dessa. När VOC-behandling skall påbörjas vid ett raffinaderi rekommenderas följande: Mätning av VOC över hela raffinaderiområdetAnvända on-lineteknik, så som SOF Identifiera sammansättning av plymen genom kanisterprov etc. Läcksökning / Underhåll Om följande tekniska lösningar går att applicera vid raffinaderiet föreslås det att de prioriteras. Införa VRU-anläggning Energiåtervinning (minimerad fackling) Införa kommunicerande kärl För fortsatt arbete rekommenderas följande. Undersöka om det finns intresse och möjlighet att införa on-line VOC-konrollsystem eller on-line konstrollsystem för produktkvalitet. Är det tekniskt möjligt och ekonomiskt hållbart? För att kunna utvärdera miljöpåverkan av NMVOC från oljeraffinaderier har en studie av effekterna från emissionerna från Preemraff Lysekil och Shell Göteborg gjorts genom att använda karakteriseringsdata från databaserna CLM2001 och EDIP97. Detta resulterade i ett värde som ger hur många gånger fler de två raffinaderierna per ton satsad råolja bidrar till ozonformationspotentialen och globala uppvärmningspotentialen i förhållande till årspersonsekvivalenten (vad en normalperson bidrar med per år). Det visade sig att de bidrar med mycket mindre än årspersonsekvialenten per ton råolja, 0,03 gåner för Preemraff och 0,02 gånger för Shell. Men med antalet ton råolja som processas per år i åtanke så blir oljeraffinaderierna en stor källa till miljöpåverkan. Toxicitetsvärdena visade att Shell hade mycket större andel toxiska utsläpp än Preemraff. I förbränning, som fackling, så förbränns VOC till CO2. Detta medför att VOC har en sekundär GWP. Om hänsyn tas till detta kan man se att den totala GWP av VOC främst utgörs av den sekundära effekten genom fackling. Denna utvärdering visar att miljöpåverkan är olika för olika raffinaderier, även de med samma typ av verksamhet.
Lopes, Miguel Ângelo de Freitas. "Industrial symbiosis potential of the Sines oil refinery – environmental and economic evaluation". Master's thesis, Faculdade de Ciências e Tecnologia, 2013. http://hdl.handle.net/10362/11189.
Pełny tekst źródłaIndustrial symbiosis is an application of industrial ecology that consists of a collaborative approach between different industries and firms aimed at improving their environmental and economic performance involving the exchange of waste/byproducts as substitutes for raw materials. This collaboration is conditioned by the geographic proximity between industries and may face some information, economic, regulatory or motivational barriers. The main objective of this thesis was to develop a methodology to find and evaluate new potential exchanges in light of industrial symbiosis and to apply it to Sines oil refinery case study. The methodology was divided into four phases. The first phase is where, through the analysis of similar case studies, the potential new exchanges are uncovered.The second was made based on a literature review on the main barriers to industrial symbiosis development. This phase was developed to swiftly filter potential synergies that would face barriers to its development. The other two phases were only applied to the potential synergies that successfully passed the “filter”. Those phases consisted of an environmental evaluation through a LCA and a financial analysis. The application of the methodology showed two new potential synergetic possibilities for the Sines oil refinery. The results of the evaluation of those potential synergies were very promising both environmentally and financially. This research thus demonstrates the potential and benefits associated with the development of industrial symbiosis networks if the barriers to this development can be successfully surpassed.
Vu, Xuan Hoan, Sura Nguyen, Thanh Tung Dang, Udo Armbruster i Andreas Martin. "Production of renewable biofuels and chemicals by processing bio-feedstock in conventional petroleum refineries". Saechsische Landesbibliothek- Staats- und Universitaetsbibliothek Dresden, 2015. http://nbn-resolving.de/urn:nbn:de:bsz:14-qucosa-190806.
Pełny tekst źródłaBài báo trình bày kết quả nghiên cứu khả năng tích hợp sản xuất nhiên liệu sinh học và hóa phẩm từ nguồn nguyên liệu tái tạo sinh khối giầu triglyceride bằng công nghệ cracking xúc tác tấng sôi (FCC) trong nhà máy lọc dầu. Kết quả nghiên cứu cho thấy xúc tác có ảnh hưởng mạnh đến hiệu quả chuyển hóa triglyceride thành hydrocarbon. Tính acid của xúc tác càng mạnh thì độ chuyển hóa càng cao và thu được nhiều sản phẩm nhẹ hơn như xăng và các olefin nhẹ. Xúc tác vi mao quản trung bình như H-ZSM-5 có độ chọn lọc cao với hợp chất vòng thơm thuộc phân đoạn xăng và olefin nhẹ như propylen và ethylen. Với kích thước vi mao quản lớn, xúc tác công nghiệp FCC dựa trên zeolite Y ưu tiên hình thành C4 olefins và các olefin trong phân đoạn xăng. Ở điều kiện phản ứng của quá trình FCC, triglyceride chuyển hóa hiệu quả thành hydrocarbon mà có thể sử dụng làm xăng sinh học cho động cơ và olefin nhẹ làm nguyên liệu cho tổng hợp hóa dầu
Vu, Xuan Hoan, Sura Nguyen, Thanh Tung Dang, Udo Armbruster i Andreas Martin. "Production of renewable biofuels and chemicals by processing bio-feedstock in conventional petroleum refineries". Technische Universität Dresden, 2014. https://tud.qucosa.de/id/qucosa%3A29110.
Pełny tekst źródłaBài báo trình bày kết quả nghiên cứu khả năng tích hợp sản xuất nhiên liệu sinh học và hóa phẩm từ nguồn nguyên liệu tái tạo sinh khối giầu triglyceride bằng công nghệ cracking xúc tác tấng sôi (FCC) trong nhà máy lọc dầu. Kết quả nghiên cứu cho thấy xúc tác có ảnh hưởng mạnh đến hiệu quả chuyển hóa triglyceride thành hydrocarbon. Tính acid của xúc tác càng mạnh thì độ chuyển hóa càng cao và thu được nhiều sản phẩm nhẹ hơn như xăng và các olefin nhẹ. Xúc tác vi mao quản trung bình như H-ZSM-5 có độ chọn lọc cao với hợp chất vòng thơm thuộc phân đoạn xăng và olefin nhẹ như propylen và ethylen. Với kích thước vi mao quản lớn, xúc tác công nghiệp FCC dựa trên zeolite Y ưu tiên hình thành C4 olefins và các olefin trong phân đoạn xăng. Ở điều kiện phản ứng của quá trình FCC, triglyceride chuyển hóa hiệu quả thành hydrocarbon mà có thể sử dụng làm xăng sinh học cho động cơ và olefin nhẹ làm nguyên liệu cho tổng hợp hóa dầu.
Książki na temat "Oil refineries"
Berman, Eli. Environmental regulation and productivity: Evidence from oil refineries. Cambridge, MA: National Bureau of Economic Research, 1998.
Znajdź pełny tekst źródłaHoyle-Dodson, Guy. Shell Oil Company (Anacortes) Class II inspection. Olympia, WA: Washington State Dept. of Ecology, Environmental Investigations and Laboratory Services Program, 1995.
Znajdź pełny tekst źródłaHoyle-Dodson, Guy. Shell Oil Company (Anacortes) Class II inspection. Olympia, Wash: Washington State Dept. of Ecology, Environmental Investigations and Laboratory Services Program, 1995.
Znajdź pełny tekst źródłaBranch, Alberta Water Quality. Waste water effluent guidelines for Alberta petroleum refineries. [Edmonton, Alberta]: Alberta Environment, 1985.
Znajdź pełny tekst źródłaChristina, Carlson. Stormy seas, rising risks: What investors should know about climate change impacts at oil refineries. Cambridge, MA: Center for Science and Democracy at the Union of Concerned Scientists, 2015.
Znajdź pełny tekst źródłaBrouwer, Matthew P. Oil refining and the petroleum industry. Hauppauge, N.Y: Nova Science Publishers, 2011.
Znajdź pełny tekst źródłaCommission, Paris. Discharges of oil in the Convention area. London: Oslo and Paris Commissions, 1992.
Znajdź pełny tekst źródłaWorks, United States Congress Senate Committee on Environment and Public. Impact of environmental regulations on oil refining: Hearing before the Committee on Environment and Public Works, United States Senate, One Hundred Eighth Congress, second session, on the environmental regulatory framework affecting oil refining and gasoline policy, May 12, 2004. Washington: U.S. G.P.O., 2006.
Znajdź pełny tekst źródłaOffice, General Accounting. Alaskan North Slope oil: Limited effects of lifting export ban on oil and shipping industries and consumers : report to Congressional Committees. Washington, D.C. (P.O. Box 37050, Washington, D.C. 20013): The Office, 1999.
Znajdź pełny tekst źródłaOffice, General Accounting. Petroleum products: Effects of imports on U.S. oil refineries and U.S. energy security : report to the chairman, Subcommittee on Fossil and Synthetic Fuels, Committee on Energy and Commerce, House of Representatives. Washington, D.C: The Office, 1986.
Znajdź pełny tekst źródłaCzęści książek na temat "Oil refineries"
da Silva, Marcio Wagner. "Lubricating Production Refineries". W Crude Oil Refining, 105–17. Boca Raton: CRC Press, 2022. http://dx.doi.org/10.1201/9781003291824-6.
Pełny tekst źródłaAllal, Samir, Natacha Amorsi, Sylvie Faucheux i Julia Haake. "Oil Refineries in France". W Green Industrial Restructuring, 353–83. Berlin, Heidelberg: Springer Berlin Heidelberg, 2001. http://dx.doi.org/10.1007/978-3-662-04419-3_18.
Pełny tekst źródłavan der Straaten, Jan. "Oil Refineries in the Netherlands". W Green Industrial Restructuring, 385–402. Berlin, Heidelberg: Springer Berlin Heidelberg, 2001. http://dx.doi.org/10.1007/978-3-662-04419-3_19.
Pełny tekst źródłaMurty, Katta G., i David Kaufman. "Blending Operations in Crude Oil Refineries". W International Series in Operations Research & Management Science, 51–62. Cham: Springer International Publishing, 2020. http://dx.doi.org/10.1007/978-3-030-40212-9_6.
Pełny tekst źródłaAmiry, H., H. Sutherland, E. Martin i P. Goodsell. "Environmental Management and Technology in Oil Refineries". W Environmental Technology in the Oil Industry, 281–314. Dordrecht: Springer Netherlands, 2008. http://dx.doi.org/10.1007/978-1-4020-5472-3_10.
Pełny tekst źródłaAmiry, H., H. Sutherland i E. Martin. "Environmental management and technology in oil refineries". W Environmental Technology in the Oil Industry, 291–329. Dordrecht: Springer Netherlands, 1997. http://dx.doi.org/10.1007/978-94-017-1447-1_8.
Pełny tekst źródłaGrist, Michelle. "Environmental Management and Technology in Oil Refineries". W Environmental Technology in the Oil Industry, 375–92. Cham: Springer International Publishing, 2016. http://dx.doi.org/10.1007/978-3-319-24334-4_11.
Pełny tekst źródłaBevilacqua, M., F. E. Ciarapica, G. Giacchetta, C. Paciarotti i B. Marchetti. "Innovative Maintenance Management Methods in Oil Refineries". W Springer Series in Reliability Engineering, 197–226. London: Springer London, 2015. http://dx.doi.org/10.1007/978-1-4471-6778-5_7.
Pełny tekst źródłaGonzalez, Martin R. "Transitioning Refineries from Sweet to Extra Heavy Oil". W Springer Handbook of Petroleum Technology, 915–30. Cham: Springer International Publishing, 2017. http://dx.doi.org/10.1007/978-3-319-49347-3_31.
Pełny tekst źródłaGroysman, Alec. "Process Units in Oil Refineries and Petrochemical Plants". W Topics in Safety, Risk, Reliability and Quality, 1–7. Cham: Springer International Publishing, 2016. http://dx.doi.org/10.1007/978-3-319-45256-2_1.
Pełny tekst źródłaStreszczenia konferencji na temat "Oil refineries"
Al-Fadhli, Mahdi, i Ashraf Zaher. "A Smart SCADA System for Oil Refineries". W 2018 International Conference on Computing Sciences and Engineering (ICCSE). IEEE, 2018. http://dx.doi.org/10.1109/iccse1.2018.8373996.
Pełny tekst źródłaRashad, Ossama, Omneya Attallah i Iman Morsi. "A PLC-SCADA Pipeline for Managing Oil Refineries". W 2022 5th International Conference on Computing and Informatics (ICCI). IEEE, 2022. http://dx.doi.org/10.1109/icci54321.2022.9756108.
Pełny tekst źródłaErshaid, Mohammad, Ahmad Al-Tarkeet, Jamilah Al-Mutairi, Salwa Al-Anezi, Carlos Ruiz, Diego Ruiz, Oscar Santollani, Sebastian Cuneo i Dhanasekar Periyasamy. "Real Time Online Energy Management at KNPC Refineries". W SPE Kuwait Oil and Gas Show and Conference. Society of Petroleum Engineers, 2013. http://dx.doi.org/10.2118/167331-ms.
Pełny tekst źródłaSellman, Erik L., S. Pavan Kumar Mandewalkar i Gary W. Sams. "Improved Desalting of Challanging Crude Slates in Refineries". W SPE Kuwait Oil and Gas Show and Conference. Society of Petroleum Engineers, 2013. http://dx.doi.org/10.2118/167376-ms.
Pełny tekst źródłaShpakovskaya, Irina I., i Daria M. Loseva. "Simulation of Biological Wastewater Treatment of Oil Refineries and Oil Producing Enterprises". W 2019 IEEE Conference of Russian Young Researchers in Electrical and Electronic Engineering (EIConRus). IEEE, 2019. http://dx.doi.org/10.1109/eiconrus.2019.8656702.
Pełny tekst źródłaShargay, Cathleen, Kuntak Daru i Jigneshkumar J. Desai. "Hot Tapping in Oil Refineries: Corrosion and Material Concerns". W ASME 2017 Pressure Vessels and Piping Conference. American Society of Mechanical Engineers, 2017. http://dx.doi.org/10.1115/pvp2017-65422.
Pełny tekst źródłaHou, Yan, NaiQi Wu i MengChu Zhou. "Scheduling crude oil operations in refineries with genetic algorithm". W 2016 IEEE 13th International Conference on Networking, Sensing and Control (ICNSC). IEEE, 2016. http://dx.doi.org/10.1109/icnsc.2016.7478968.
Pełny tekst źródłaMac\^{e}do, July, Diego Aichele, Márcio das Chagas Moura i Isis Lins. "Web App to Support Hazard Identification of Oil Refineries". W Proceedings of the 31st European Safety and Reliability Conference. Singapore: Research Publishing Services, 2021. http://dx.doi.org/10.3850/978-981-18-2016-8_517-cd.
Pełny tekst źródłaPaine, Alan. "Improving the Efficiency and Capacity of Edible Oil Refineries". W 2022 AOCS Annual Meeting & Expo. American Oil Chemists' Society (AOCS), 2022. http://dx.doi.org/10.21748/eaup8434.
Pełny tekst źródłaDemina, Serafima, i Alena Basamykina. "Wastewater treatment of oil refineries by sequence batch reactor". W INTERNATIONAL SCIENTIFIC AND PRACTICAL CONFERENCE “TECHNOLOGY IN AGRICULTURE, ENERGY AND ECOLOGY” (TAEE2022). AIP Publishing, 2022. http://dx.doi.org/10.1063/5.0127941.
Pełny tekst źródłaRaporty organizacyjne na temat "Oil refineries"
Marker, T. L. Opportunities for Biorenewables in Oil Refineries. Office of Scientific and Technical Information (OSTI), grudzień 2005. http://dx.doi.org/10.2172/861458.
Pełny tekst źródłaBerman, Eli, i Linda T. M. Bui. Environmental Regulation and Productivity: Evidence from Oil Refineries. Cambridge, MA: National Bureau of Economic Research, listopad 1998. http://dx.doi.org/10.3386/w6776.
Pełny tekst źródłaMatar, Walid, i Rami Shabaneh. Can Oil Refiners Adjust to a Greater Supply of Shale Oil? King Abdullah Petroleum Studies and Research Center, styczeń 2021. http://dx.doi.org/10.30573/ks--2020-dp27.
Pełny tekst źródłaBrown, Robert C., Ryan Smith, Mark Wright, Douglas Elliott, Daniel Resasco i Steven Crossley. Stabilization of Bio-Oil Fractions for Insertion into Petroleum Refineries. Office of Scientific and Technical Information (OSTI), wrzesień 2014. http://dx.doi.org/10.2172/1157587.
Pełny tekst źródłaFreeman, Charles J., Susanne B. Jones, Asanga B. Padmaperuma, Daniel M. Santosa, Corinne Valkenburg i John Shinn. Initial Assessment of U.S. Refineries for Purposes of Potential Bio-Based Oil Insertions. Office of Scientific and Technical Information (OSTI), kwiecień 2013. http://dx.doi.org/10.2172/1097335.
Pełny tekst źródłaConsidine, Jennifer, Kang Wu i Abdullah AlDayel. Securing New Markets in Asia: The Value of Strategic Spot Crude Oil Sales to Teapot Refiners. King Abdullah Petroleum Studies and Research Center, grudzień 2019. http://dx.doi.org/10.30573/ks--2019-dp79.
Pełny tekst źródłaEconomic impacts of oil spills: Spill unit costs for tankers, pipelines, refineries, and offshore facilities. [Task 1, Final report]. Office of Scientific and Technical Information (OSTI), październik 1993. http://dx.doi.org/10.2172/10186611.
Pełny tekst źródła