Gotowa bibliografia na temat „Money – Philosophy”
Utwórz poprawne odniesienie w stylach APA, MLA, Chicago, Harvard i wielu innych
Spis treści
Zobacz listy aktualnych artykułów, książek, rozpraw, streszczeń i innych źródeł naukowych na temat „Money – Philosophy”.
Przycisk „Dodaj do bibliografii” jest dostępny obok każdej pracy w bibliografii. Użyj go – a my automatycznie utworzymy odniesienie bibliograficzne do wybranej pracy w stylu cytowania, którego potrzebujesz: APA, MLA, Harvard, Chicago, Vancouver itp.
Możesz również pobrać pełny tekst publikacji naukowej w formacie „.pdf” i przeczytać adnotację do pracy online, jeśli odpowiednie parametry są dostępne w metadanych.
Artykuły w czasopismach na temat "Money – Philosophy"
Konersmann, Ralf. "The Philosophy of Money". Philosophy and History 24, nr 1 (1991): 38–39. http://dx.doi.org/10.5840/philhist1991241/222.
Pełny tekst źródłaIorio, Marco. "Philosophy and Money-Making". Philosophy in the Contemporary World 7, nr 4 (2000): 21–24. http://dx.doi.org/10.5840/pcw20007420.
Pełny tekst źródłaCaffentzis, C. George. "Algebraic Money: Berkeley’s Philosophy of Mathematics and Money". Berkeley Studies 18 (2007): 3–23. http://dx.doi.org/10.5840/berkeleystudies2007182.
Pełny tekst źródłaPalmquist, Stephen. "Where money and philosophy mix". Philosophers' Magazine, nr 41 (2008): 26–28. http://dx.doi.org/10.5840/tpm20084172.
Pełny tekst źródłaGooch, Paul W. "Plato on Philosophy and Money". Philosophy in the Contemporary World 7, nr 4 (2000): 13–20. http://dx.doi.org/10.5840/pcw20007429.
Pełny tekst źródłaSpang, R. "Money, Money, Money". History Workshop Journal 69, nr 1 (1.03.2010): 225–33. http://dx.doi.org/10.1093/hwj/dbq003.
Pełny tekst źródłaKilmister, Andrew. "Money". Utopian Studies 32, nr 3 (1.11.2021): 703–6. http://dx.doi.org/10.5325/utopianstudies.32.3.0703.
Pełny tekst źródłaHyunjong Choi. "Money and Religion in Georg Simmel’s 『The Philosophy of Money』". Discourse 201 19, nr 3 (sierpień 2016): 31–54. http://dx.doi.org/10.17789/discou.2016.19.3.002.
Pełny tekst źródłaV., Kultenko, i Tokhtarits I. "The philosophy of money in the modern conditions". HUMANITARIAN STUDIOS: PEDAGOGICS, PSYCHOLOGY, PHILOSOPHY 11, nr 4 (listopad 2020): 106–9. http://dx.doi.org/10.31548/hspedagog2020.04.106.
Pełny tekst źródłaDodd, Nigel. "Simmel’s Perfect Money: Fiction, Socialism and Utopia inThe Philosophy of Money". Theory, Culture & Society 29, nr 7-8 (5.11.2012): 146–76. http://dx.doi.org/10.1177/0263276411435570.
Pełny tekst źródłaRozprawy doktorskie na temat "Money – Philosophy"
Hammond, Mark Eden Stefan. "Heidegger and money : a phenomenological investigation". Thesis, University College London (University of London), 1999. http://ethos.bl.uk/OrderDetails.do?uin=uk.bl.ethos.324891.
Pełny tekst źródłaBaker, Ian. "What money can't buy : the status of financial evaluation". University of Western Australia. School of Humanities, 2008. http://theses.library.uwa.edu.au/adt-WU2008.0161.
Pełny tekst źródłaWainwright, Saul. "Democratizing money : from the federalist papers to the community currency movement". Master's thesis, University of Cape Town, 2011. http://hdl.handle.net/11427/10704.
Pełny tekst źródłaIncludes bibliographical references (leaves 67-72).
This thesis examines the political idea of democratic money, within the historically specific capitalist democracy (Wood, 1995: 213), and critically evaluates counter claims to be democratizing money made by advocates of community currencies.
Reimer, Sean. "The Practicality of Statistics: Why Money as Expected Value Does Not Make Statistics Practical". Scholarship @ Claremont, 2015. http://scholarship.claremont.edu/cmc_theses/997.
Pełny tekst źródłaKeirnan, Elizabeth Carole. "Medicine, money and madness : conversations with psychiatrists - a postmodern perspective". Thesis, View thesis, 2004. http://handle.uws.edu.au:8081/1959.7/533.
Pełny tekst źródłaDurrieu, Roberto. "Rethinking money laundering offences : a global comparative analysis". Thesis, University of Oxford, 2012. http://ora.ox.ac.uk/objects/uuid:a9511b88-fec2-40ce-86ec-e5ef380cb0ca.
Pełny tekst źródłaNordström, Maria. "Is time money? Philosophical perspectives on the monetary valuation of travel time". Licentiate thesis, KTH, Filosofi, 2020. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:kth:diva-278152.
Pełny tekst źródłaDenna licentiatavhandling består av en introduktion och treartiklar som på olika sätt berör värdering av restid. Vare sigvi vill det eller inte är vår vardag driven av och bunden av tid.Vi planerar vår tid, spenderar vår tid och stressar när tideninte räcker till. Det vi önskar, vill och måste göra tar tid; tidenvillkorar helt enkelt mycket i våra liv. Om det är så att vi villförflytta oss från en fysisk plats till en annan, kanske mellanhem och jobb eller skola, tar det tid. Den här specifika tiden,restiden, antas behövas på grund av behovet av att jobba, fikaeller handla, inte genom en önskan om att resa i sig (även omdet självklart finns resor vi gör för nöjes skull, där nöjet är självaresan). I och med att resan (och restiden) är nödvändig men intei sig önskvärd är det ett grundläggande antagande inom fältetför transportekonomi att människor vill minimera sin restid i såstor utsträckning som möjligt. Det är det här antagandet sommycket av planeringen och investeringarna i transporter grundarsig på. Genom att undersöka betalningsvilja hos resenärer kanman sätta ett monetärt värde på potentiellt insparad restid: tidblir pengar. Men är det verkligen så enkelt? Till att börja medär tid och pengar de facto inte samma sak. Vi kan inte sparatid på samma sätt som pengar utan sparad tid måste användasomedelbart. Det blir därmed rimligt att anta att vad man gör medden insparade tiden spelar roll eftersom tiden känns mer värd omden kan spenderas på något meningsfullt. Vad man har möjlighetatt göra beror ofta på sammanhanget och upplevs därför mindreflexibelt än när det gäller insparade pengar.Denna avhandling resonerar vidare kring frågor om förhållandetmellan tid och pengar, i synnerhet den vanligt förekommandeoch generellt accepterade monetära värderingen av restid. Tillviss del problematiserar avhandlingen antagandet att tid är pengar och frågar sig om inte för mycket fokus läggs på tidskvantitetframför tidskvalitet och att kan det vara värdefullt att reflekterakring vilka transportinvesteringar som detta gynnar. Syftet äratt undersöka om de vedertagna transportekonomiska modellersom tillämpas idag speglar sådant vi som samhälle värdesätteroch lyfta aspekter som möjligen förbises.Introduktionen till avhandlingen består av en metodologiskdiskussion kring filosofins roll i tvärvetenskapliga projekt, enöversiktlig teoretisk bakgrund till begrepp såsom rationalitetoch välfärdsekonomi och en genomgång av teman som på etteller annat sätt berör värdering av tid. Därefter sammanfattasartiklarna och introduktionen avslutas med slutsatser och ettavsnitt om möjliga framtida forskningsämnen.Den första artikeln i den här avhandlingen handlar om hurförhållandet mellan tid och pengar kan bättre förstås genom attutgå från tiden som det primära att värdesätta. Denna analysoch de insikter som analysen leder till kan därefter förklara ochbättre underbygga antaganden som görs vid modellering av beslutrörande tid. I artikeln analyseras egenskaper av tid i relation tillpengar som framkommit i beteendevetenskaplig och psykologiskforskning. I transportekonomi, likt traditionell mikroekonomi,utgår man från ett antagande om stabila rationella preferenser hosindivider. Givet skillnader mellan hur individer verkar resonerakring tid jämfört med pengar kan man dock ställa sig frågan omdet skulle kunna vara annorlunda att vara rationell med avseendepå tid jämfört med att vara rationell med avseende på pengar. Isynnerhet då det finns egenskaper hos tid som är så pass specifikaatt motsvarande egenskaper inte finns hos andra typer av objekteller varor. Sammantaget hävdar vi att det enkla förhållandetmellan tid och pengar inte är tillräckligt rättfärdigat i ljuset av defaktiska skillnaderna mellan tid och pengar som verkar föreligga.Den andra artikeln i avhandlingen rör upplevelser av restid ochförhållandet mellan upplevelsen och de teoretiska antagandenasom görs i transportekonomi. I artikeln analyserar vi upplevelser av restid hos resenärer som påverkades av det plötsliga införandetav identitetskontroller vid resor mellan Sverige och Danmark 2015.Mot bakgrund av en studie där upplevelserna dokumenteradesvisar vi på aspekter av restid som upplevs men inte speglas i vedertagnatransportekonomiska modeller. Artikeln delar upp dessaaspekter i tre kategorier: (i) aspekter rörande den faktiska restatiden och upplevelser av själva resan, (ii) kortsiktiga anpassningartill rådande omständigheter och (iii) långsiktiga anpassningar tillrådande omständigheter. Vi menar att restiden behöver sättasi ett vidare perspektiv genom att se resan och restiden i ettsammanhang där planering av vardagen är en förutsättning föratt få livet att gå ihop. Ett möjligt sådant perspektiv är att urplaneringssynpunkt sträva efter att göra tiden så ‘planerbar’ sommöjligt, alltså att underlätta individers långsiktiga och kortsiktigaplanering av både restid och resor, istället för att enkom serestid som onytta.I tredje artikeln tillämpas till viss del insikter om vad som skiljertid från pengar och dessa appliceras på värdering av restid försjälvkörande fordon. Värdet av restid beror traditionellt (blandannat) på transportmedel, det vill säga om resan görs med bil,buss eller tåg. Självkörande bilar har i litteraturen setts som ytterligareresslag, ofta en ny sorts bil. Vi menar dock att självkörandefordon kan mynna ut i många olika typer av transportmedel därvissa kommer att likna de vi har idag medan andra kommer attvara nya sett till resegenskaper. Givet att dessa egenskaper är relateradetill aspekter som påverkar resenärers värdering av restidkommer tiden alltså vara olika mycket värd. Värdering av restidför självkörande fordon bli därför mer komplext än att lägga tillett eller ens några ytterligare transportmedel. För att belysa dettagör vi i artikeln en så kallad morfologisk analys där vi spännerupp ett lösningsfält vi menar täcker in aspekter som påverkarvärderingen av restid för självkörande fordon. Sedan analyserarvi möjliga (och troliga) lösningar, där varje lösning motsvararett möjligt transportmedel, och menar att restidsvärdet för dessa lösningar rimligen bör skilja sig åt. Det leder oss till att föreslåatt ett alternativt sätt att segmentera restidsvärde skulle kunnavara att utgå från resegenskaper, snarare än transportmedel somsådana. Sådana resegenskaper skulle kunna vara privat/deladresa eller om resan sker efter tidtabell eller är “on-demand“.Sammanfattningsvis menar jag att monetär värdering av tidkan ses från tre perspektiv: (i) det linjära förhållandet mellan tidoch pengar som sådant, (ii) aggregeringen av individers insparaderestid till faktisk samhällsnytta och (iii) restidsförkortningarsplats i kostnadsnyttoanalys och transportplanering i allmänhet.Transportinvesteringar görs på lång sikt och de samhällsekonomiskakalkyler som ligger till grund för dessa investeringar behöverdärmed spegla både vårt förhållande till tid idag men även hur vikommer att förhålla oss till tiden i framtiden. Rimligen kommervi då ha lika mycket tid som idag, men kommer vårt förhållandetill tid vara detsamma?Slutligen föreslår jag i avhandlingen möjliga framtida temanatt undersöka vidare, såsom transporträttvisa, aggregering avväldigt små restidsvinster och förhållandet mellan risker ochtidsvinster.
QC 20200819
Aggio, Gustavo de Oliveira 1982. "Análise sistêmica para fenômenos monetários". [s.n.], 2011. http://repositorio.unicamp.br/jspui/handle/REPOSIP/286043.
Pełny tekst źródłaTese (doutorado) - Universidade Estadual de Campinas, Instituto de Economia
Made available in DSpace on 2018-08-19T16:56:59Z (GMT). No. of bitstreams: 1 Aggio_GustavodeOliveira_D.pdf: 2849218 bytes, checksum: 6c073c3959c91ca84f78c51c5873c6aa (MD5) Previous issue date: 2011
Resumo: Nesta tese buscamos compreender aspectos das dinâmicas dos fenômenos da aceitabilidade da moeda, da estrutura de taxas de juros e do processo inflacionário utilizando a abordagem dos sistemas dinâmicos complexos. Nossa justificativa é que o comportamento dos agentes econômicos ocorre de forma descentralizada e, ao menos em parte, delimitado por uma estrutura funcional que, por sua vez, também é sujeita a variação ao longo do tempo. Portanto, nossa abordagem deve considerar um fenômeno em processo e sujeito a não-linearidades. A tese está dividida em cinco capítulos. No primeiro nós expomos conceitos gerais sobre sistemas dinâmicos complexos, auto-organização, modelos baseados em agentes e lógica fuzzy e conjuntos probabilísticos. Explicitamos, assim, as características que atribuímos aos fenômenos estudados e o método empregado para análise. No segundo capítulo nós oferecemos uma teoria em processo para a emergência da aceitabilidade generalizada de uma moeda, assim como dois modelos para a demonstração das possibilidades deste processo. No terceiro capítulo nós observamos estudos sobre a dinâmica da estrutura das taxas de juros e sugerimos uma explicação para a diferença empiricamente observada entre a dinâmica das taxas de juros de curto e longo prazo. No quarto capítulo nós realizamos um estudo sobre a volatilidade e a persistência na série de variações percentuais do Índice de Preços ao Consumidor dos Estados Unidos. No capítulo final nós comparamos a abordagem do processo inflacionário da chamada nova síntese neoclássica com um modelo de dinâmica de preços fora do equilíbrio
Abstract: In this thesis we aim to understand aspects of the dynamics of the phenomena of the acceptability of the money, of the structure of interest rates and of the inflationary process using the approach of complex dynamic systems. Our explanation is that the behavior of the economic occurs in a decentralized manner, and at least partially delimited by a functional structure which, in turn, is also subject to variation over time. Therefore, our approach should consider a phenomenon in the process and subject to the nonlinearities. The thesis is divided into five chapters. At first chapter we expose the general concepts about complex dynamic systems, self-organization, agent-based models and fuzzy logic and probabilistic sets. Made explicit, so the characteristics we attribute to the phenomena studied and the analysis method. In the second chapter we offer a theory in process for the emergence of generalized acceptance of money, as well as two models for demonstrating the possibilities of this process. In the third chapter we observe dynamics studies of the structure of interest rates and suggest an explanation for the empirically observed differences between the dynamics of interest rates for short and long term. In the fourth chapter we perform a study on the volatility and persistence in the series of percentage changes in the Consumer Price Index of the United States. In the final chapter we compare the approach of the inflationary process of the so-called new neoclassical synthesis with a model of price dynamics out of balance
Doutorado
Teoria Economica
Doutor em Ciências Econômicas
Bonnefoy, Jeanne-Marie. "Lamarck : Philosophie de la nature et métaphysique". Paris 4, 1986. http://www.theses.fr/1986PA040036.
Pełny tekst źródłaNoebel, Daniela A. "The hidden face of racism : Humanität and the monkey : images of otherness in Herder's Ideen zur Philosophie der Geschichte der Menschheit /". Diss., Connect to a 24 p. preview or request complete full text in PDF format. Access restricted to UC campuses, 2000. http://wwwlib.umi.com/cr/ucsd/fullcit?p9975042.
Pełny tekst źródłaKsiążki na temat "Money – Philosophy"
Simmel, Georg. The philosophy of money. Wyd. 2. London: Routledge, 1990.
Znajdź pełny tekst źródłaPoggi, Gianfranco. Money and the modern mind: Georg Simmel's Philosophy of money. London: University of California Press, 1993.
Znajdź pełny tekst źródła1950-, Backhaus Jürgen G., i Stadermann Hans-Joachim 1942-, red. Georg Simmel's philosophy of money: A centenary appraisal. Marburg: Metropolis-Verlag, 2000.
Znajdź pełny tekst źródłaSimmel, Georg. Huo bi zhe xue =: Philosophy of money. Beijing: Zhongguo she hui ke xue chu ban she, 2007.
Znajdź pełny tekst źródłaTinguely, Joseph J., red. The Palgrave Handbook of Philosophy and Money. Cham: Springer International Publishing, 2024. http://dx.doi.org/10.1007/978-3-031-54140-7.
Pełny tekst źródłaPierris, Apostolos L. Value and knowledge: The philosophy of economy in classical antiquity. Patras: Achaean Press, 2000.
Znajdź pełny tekst źródłaKōjin, Karatani. Architecture as metaphor: Language, number, money. Cambridge, Mass: MIT Press, 1995.
Znajdź pełny tekst źródłaEmmanuel, Lévinas, red. Emmanuel Levinas et la socialité de l'argent: Un philosophe en quête de la réalité journalière, la genèse de Socialité et argent ou l'ambiguïté de l'argent. Leuven: Peeters, 1997.
Znajdź pełny tekst źródłaSteinhilber, Andrea. Die dritte Seite der Medaille: Zu Georg Simmels Philosophie des Geldes und ihrem Beitrag zu einem Verständnis von Wirtschaft. Heidelberg: Carl-Auer Verlag, 2004.
Znajdź pełny tekst źródłaFrederick. The religion of money: Dialogues in economic controversy. Las Vegas, Nev: Ralin Group, 2008.
Znajdź pełny tekst źródłaCzęści książek na temat "Money – Philosophy"
Duchrow, Ulrich, i Franz J. Hinkelammert. "Classical Greek Philosophy". W Transcending Greedy Money, 91–96. New York: Palgrave Macmillan US, 2012. http://dx.doi.org/10.1057/9781137290021_7.
Pełny tekst źródłaHansson, Sven Ove. "Money-Pumps". W Introduction to Formal Philosophy, 567–76. Cham: Springer International Publishing, 2018. http://dx.doi.org/10.1007/978-3-319-77434-3_31.
Pełny tekst źródłaShorer, Alison, i Katie Quinn. "Money". W Philosophy for Children Across the Primary Curriculum, 114–35. London: Routledge, 2022. http://dx.doi.org/10.4324/9780429263033-10.
Pełny tekst źródłaÅkerström, Malin, i Donald R. Cressey. "The Philosophy of Money". W Crooks and Squares, 141–53. New York: Routledge, 2022. http://dx.doi.org/10.4324/9780429334177-9.
Pełny tekst źródłaZiermann, Christoph. "Money in Hegel’s Philosophy". W The Palgrave Handbook of Philosophy and Money, 275–305. Cham: Springer International Publishing, 2024. http://dx.doi.org/10.1007/978-3-031-54140-7_15.
Pełny tekst źródłaWennerlind, Carl. "Hume’s Philosophy of Money". W The Palgrave Handbook of Philosophy and Money, 157–72. Cham: Springer International Publishing, 2024. http://dx.doi.org/10.1007/978-3-031-54140-7_9.
Pełny tekst źródłaIkpeazu, Ugochukwu Chigoziem. "Time Is Money". W Philosophy of Digital Currencies, 180–90. London: Routledge, 2023. http://dx.doi.org/10.4324/9781003330417-32.
Pełny tekst źródłaArthur, Christopher J. "The Concept of Money". W Karl Marx and Contemporary Philosophy, 159–73. London: Palgrave Macmillan UK, 2009. http://dx.doi.org/10.1057/9780230242227_10.
Pełny tekst źródłaPignol, Claire. "Rousseau and Money". W The Palgrave Handbook of Philosophy and Money, 173–95. Cham: Springer International Publishing, 2024. http://dx.doi.org/10.1007/978-3-031-54140-7_10.
Pełny tekst źródłaRabinowicz, Wlodek. "Money Pump with Foresight". W Library of Ethics and Applied Philosophy, 123–54. Dordrecht: Springer Netherlands, 2000. http://dx.doi.org/10.1007/978-94-011-4144-4_7.
Pełny tekst źródłaStreszczenia konferencji na temat "Money – Philosophy"
Ţurcan, Galina. "Money as the object of philosophical analysis". W International Scientific Conference “30 Years of Economic Reforms in the Republic of Moldova: Economic Progress via Innovation and Competitiveness”. Academy of Economic Studies of Moldova, 2022. http://dx.doi.org/10.53486/9789975155649.47.
Pełny tekst źródłaArpalı, Ziya. "Philosophy of the 2008 Global Crisis". W International Conference on Eurasian Economies. Eurasian Economists Association, 2013. http://dx.doi.org/10.36880/c04.00652.
Pełny tekst źródłaBillatos, Samir B., i Gregg Wolffarth. "An Optimized Production Technology Approach to Design for Throughput". W ASME 1999 International Mechanical Engineering Congress and Exposition. American Society of Mechanical Engineers, 1999. http://dx.doi.org/10.1115/imece1999-0785.
Pełny tekst źródłaMohamed, W., B. Al-Abri, P. Pilidis i A. Nasir. "Economic Evaluation of Industrial Gas Turbines for Electrical Power Generation". W ASME Turbo Expo 2012: Turbine Technical Conference and Exposition. American Society of Mechanical Engineers, 2012. http://dx.doi.org/10.1115/gt2012-69495.
Pełny tekst źródłaHesselink, Bert, Wim Freriks, Mark van der Burg i John van Dijk. "BridgeDoctor, life cycle costs of bridges under control". W IABSE Congress, Christchurch 2021: Resilient technologies for sustainable infrastructure. Zurich, Switzerland: International Association for Bridge and Structural Engineering (IABSE), 2021. http://dx.doi.org/10.2749/christchurch.2021.0663.
Pełny tekst źródłavan der Meer, Han, Erik Wierstra i Janneke Boeije. "Ambition driven entrepreneurship in higher education". W 16th Annual High Technology Small Firms Conference, HTSF 2008. University of Twente, 2008. http://dx.doi.org/10.3990/2.268488278.
Pełny tekst źródłaHauer, Tomas. "POLITICAL ONTOLOGY OF TECHNICAL IMAGES OR ANYBODY CAN BE THE HUNDREDTH MONKEY". W SGEM 2014 Scientific SubConference on ANTHROPOLOGY, ARCHAEOLOGY, HISTORY AND PHILOSOPHY. Stef92 Technology, 2014. http://dx.doi.org/10.5593/sgemsocial2014/b31/s11.105.
Pełny tekst źródłaBAKARIĆ, Ema. "DIOGENES AND MINIMALISM: THE MODERN ANSWER TO UNHAPPINESS CAUSED BY CONSUMERISM". W Proceedings of The Third International Scientific Conference “Happiness and Contemporary Society”. SPOLOM, 2022. http://dx.doi.org/10.31108/7.2022.3.
Pełny tekst źródłaLemm, Thomas C. "DuPont: Safety Management in a Re-Engineered Corporate Culture". W ASME 1996 Citrus Engineering Conference. American Society of Mechanical Engineers, 1996. http://dx.doi.org/10.1115/cec1996-4202.
Pełny tekst źródła