Letteratura scientifica selezionata sul tema "Koululaiset"
Cita una fonte nei formati APA, MLA, Chicago, Harvard e in molti altri stili
Indice
Consulta la lista di attuali articoli, libri, tesi, atti di convegni e altre fonti scientifiche attinenti al tema "Koululaiset".
Accanto a ogni fonte nell'elenco di riferimenti c'è un pulsante "Aggiungi alla bibliografia". Premilo e genereremo automaticamente la citazione bibliografica dell'opera scelta nello stile citazionale di cui hai bisogno: APA, MLA, Harvard, Chicago, Vancouver ecc.
Puoi anche scaricare il testo completo della pubblicazione scientifica nel formato .pdf e leggere online l'abstract (il sommario) dell'opera se è presente nei metadati.
Articoli di riviste sul tema "Koululaiset"
Liukko, Kaisa, e Tarja Sipiläinen. "KEY-kehittämishanke yhdistää kivet, energian ja ympäristön". Lumat: International Journal of Math, Science and Technology Education 3, n. 7 (30 dicembre 2015): 976–79. http://dx.doi.org/10.31129/lumat.v3i7.978.
Testo completoRisku-Norja, Helmi, Elli Korpela e Marja-Liisa Vieraankivi. "Farms as learning environment – experiences from school-farm co-operation". Suomen Maataloustieteellisen Seuran Tiedote, n. 23 (31 gennaio 2008): 1–9. http://dx.doi.org/10.33354/smst.76979.
Testo completoKorkalainen, Samuli. "Voglerin Hoosiannan vakiintuminen adventin suosikkilauluksi 1800-luvun Suomessa ja Inkerinmaalla". Ennen ja nyt: Historian tietosanomat 23, n. 4 (19 dicembre 2023): 21–35. http://dx.doi.org/10.37449/ennenjanyt.137725.
Testo completoKajanto, Anneli. "Koululait toivat kattavan koulutuksen arvioinnin". Aikuiskasvatus 19, n. 2 (15 maggio 1999): 188–91. http://dx.doi.org/10.33336/aik.93229.
Testo completoJunila, Marianne. "Tampere 1918 – koulutyttöjen kahtia jaettu maailma". Väki Voimakas, n. 31 (1 giugno 2018): 113–39. http://dx.doi.org/10.55286/vv.122426.
Testo completo"Koululaisten terveys ja muuttuvat haasteet 2022: WHO-Koululaistutkimus 40 vuotta". JYU Reports, 3 novembre 2023, 1–133. http://dx.doi.org/10.17011/jyureports/2023/25.
Testo completoJouhki, Essi. "Kapinalliset koululaiset. Yhteiskunnallisen koululaisliikkeen juurilla". Kasvatus & Aika 14, n. 4 (15 dicembre 2020). http://dx.doi.org/10.33350/ka.98305.
Testo completoKoivisto, Hanna, Katri Komulainen e Hannu Räty. "Kouluun vai palveluiden äärelle". Kasvatus & Aika 14, n. 3 (8 ottobre 2020). http://dx.doi.org/10.33350/ka.89073.
Testo completoHosio, Maarit. "Välittävä kasvatus ja opetus peruskoulun yhdeksäsluokkalaisten oppilaiden kokemana". Kasvatus & Aika 16, n. 2 (23 giugno 2022). http://dx.doi.org/10.33350/ka.115234.
Testo completoJärvinen-Tassopoulos, Johanna, e Kirsimarja Raitasalo. "Ulkomaalaistaustaisten 9.-luokkalaisten nuorten päihteiden käyttö ja rahapelaaminen – Eurooppalaisen koululaiskyselyn tuloksia vuodelta 2015". Sosiaalilääketieteellinen Aikakauslehti 54, n. 3 (3 settembre 2017). http://dx.doi.org/10.23990/sa.65563.
Testo completoTesi sul tema "Koululaiset"
Pöyskö, A. M. (Anne-Maria). "Tehohoitoon liittyvät pelot koululaisten kokemana". Master's thesis, University of Oulu, 2016. http://urn.fi/URN:NBN:fi:oulu-201606172529.
Testo completoThe aim of the study was to describe the fears and anxiety of schoolchildren associated with intensive care and the relieving factors thereof. The goal was to produce new scientific information about intensive care related anxiety experienced by school age children and the factors that relieve anxiety, and to develop individual and family-centred care work in pediatric intensive care based on the information received and improve the quality of care. The research material was collected by interviewing ten schoolchildren aged 7–13 being treated in a university hospital’s pediatric intensive care unit. The interviewees were chosen using discretion, based on separate criteria. The material was analyzed using inductive content analysis. The results indicate that schoolchildren experience anxiety during intensive care. Anxiety was caused by feelings of insecurity, pain, and uncertainty. Insecurity was caused by being separated from parents, meeting unfamiliar people, and restrictions on independent initiative. Pain was caused by injections, providing medication through a venous cannula, shifting position, and changes brought on by illness or injury. According to the experiences of the schoolchildren, unfamiliar care environment, examinations and operations performed during intensive care, shifting position, and potential complications produced uncertainty and anxiety. According to the findings, anxiety could be relieved through various methods used by the schoolchildren themselves, parents or health personnel. The most generally applicable methods for relieving anxiety were directing attention elsewhere, creating sense of security, expressing fear, and providing support or sedatives. The fears and anxiety and the methods for relieving them described by the schoolchildren were very similar regardless of age or gender. Identifying fears and methods for relieving them would be extremely important, because frightening and oppressive experiences have been found to increase the sensation of pain and demand for pain relieving and sedative medicine, lengthening recovery, and causing longterm negative effects. In addition to care work development, the research results can be utilized for familiarizing students and new employees, and to instruct children and parents. Care work teachers can also utilize the results as part of pediatric and youth care work education or continuing training
Pasula, J. (Jonna), e M. (Matti) Pasula. "Koululaisen reppu on niin painava:arki lapsen kokemana esikoulusta kouluun siirryttäessä". Master's thesis, University of Oulu, 2016. http://jultika.oulu.fi/Record/nbnfioulu-201611163053.
Testo completoKarikoski, H. (Hannele). "Lapsen koulunaloittaminen ekologisena siirtymänä:vanhemmat informantteina lapsen siirtymisessä esiopetuksen kasvuympäristöistä perusopetuksen kasvuympäristöön". Doctoral thesis, University of Oulu, 2008. http://urn.fi/urn:isbn:9789514287459.
Testo completoTiivistelmä Tutkimuksessa lähestyn lapsen koulunaloittamista ekologisena siirtymänä esiopetuksen kasvuympäristöstä perusopetuksen kasvuympäristöön ja tarkastelen millaiseksi vanhemmat kuvaavat tämän siirtymän. Koulunaloittaminen ekologisena siirtymänä perustuu Bronfenbrennerin ekologiseen teoriaan. Ajallisesti koulunaloittaminen ymmärretään siirtymäprosessina, joka alkaa esiopetusvuotena ja jatkuu ensimmäisen kouluvuoden aikana. Siirtymäprosessi sisältää lapsen kasvuympäristön ja lapsen roolin muutoksen. Erityisesti tarkastelen millaiseksi 21 oululaista vanhempaa kuvaavat kasvuympäristön kulttuurisen muutoksen esikoulun toimintakulttuurista koulun toimintakulttuuriksi ja lapsen roolin muutoksen esikoululaisesta koululaiseksi. Tutkimus on lähestymistavaltaan ekologinen, ja tarkastelun kohteena ovat arkielämän kontekstissa tapahtuvat yksilön ja kasvuympäristön vastavuoroiset vuorovaikutus- ja muutosprosessit. Koulunaloittaminen siirtymäprosessina on lapsen ja kasvuympäristön keskinäinen muutos- ja sopeutumisprosessi. Kasvuympäristön kulttuurisen muutoksen tarkastelu muodostaa tutkimukseni taustan ja lähtökohdan. Roolimuutosta tutkin kunnallisen päiväkodin, esi- ja alkuopetuksen yhteistoimintayksikön, montessoripainotteisen päiväkodin ja esi- ja alkuopetuksen yhdysluokan esiopetuskontekstissa sekä koulukontekstissa. Tutkimusaineisto koostuu 13 perheen vanhempien haastatteluista ja kolmen perheen vanhempien kirjoittamista päiväkirjadokumenteista ja heidän haastatteluistaan. Vanhempien mukaan lapsen kasvuympäristö muuttui esikoulusta kouluun siirryttäessä lapsikeskeisestä, leikki- ja oppimisympäristöstä opettajajohtoiseksi, tavoitteelliseksi oppimis- ja opetusympäristöksi, sosiaalisesta kasvuympäristöstä enemmän yksin työskentely -ympäristöksi ja kouluun valmentavasta toimintakulttuurista kansalaiskasvatuksen toimintakulttuuriksi. Tämän muutoksen rinnalla vastaavasti lapsen rooli muuttui prosessinluonteisesti esikoululaisesta koulunaloittajaksi ja koululaiseksi. Koulunaloittajan roolin löytyminen oli yksi tutkimukseni päätulos. Roolimuutos kaikkinensa oli vähäisin esi- ja alkuopetuksen yhdysluokan esikoululaisilla, jotka olivat harjoitelleet koululaisen roolia koulukontekstissa jo esiopetusvuoden aikana. Suurin ja jyrkin roolimuutos oli kunnallisesta päiväkodista sekä montessoripainotteisesta päiväkodista siirtyneillä esikoululaisilla, joille koulukonteksti ja koululaisen rooli olivat etukäteen vieraita. Yksilöllinen ja vaihteleva roolimuutos oli esi- ja alkuopetuksen yhteistoimintayksiköstä siirtyneillä esikoululaisilla, jotka olivat etukäteen tutustuneet koulun sosiaaliseen ja akateemiseen ympäristöön. Kouluun siirtyminen lapsen ja kasvuympäristön keskinäisenä muutos- ja sopeutumisprosessina oli joustavin, helpoin ja yksilöllisin esi- ja alkuopetuksen yhdysluokan esikoululaisilla, turvallinen ja monivaiheinen esi- ja alkuopetuksen yhteistoimintayksikön esikoululaisilla, luonteva ja nopea montessorilapsella ja pitkäkestoisin ja ongelmallisin päiväkodin esikoululaisilla. Tulosten johtopäätöksenä voidaan todeta, että vaikka koulutusjärjestelmämme pyrkii olemaan kaikille yhdenvertainen, se ei ole sitä esiopetus- ja koulunaloitusvaiheessa. Kuitenkin ensimmäisen kouluvuoden päättyessä kaikki tutkimuksen lapset olivat sopeutuneet koulukontekstiin ja täyttivät koululaisen roolille asetetut kriteerit ja odotukset akateemisena oppijana, tehtävien suorittajana, arvioitavana, vastuullisena, huolehtivana ja hyvin käyttäytyvänä koulunkävijänä ja koulukaverina. Koulun toimintakulttuurilla oli vahva sopeuttava ja yhdenmukaistava merkitys lapsen kouluun sopeutumisessa ja koululaiseksi kasvussa
Libri sul tema "Koululaiset"
Tamminen, Kalevi. Mihin koululaiset ja heidän vanhempansa uskovat. Helsinki: Helsingin yliopiston Käytännöllisen teologian laitos, Uskonnonpedagogiikan jaosto, 1985.
Cerca il testo completoFilppula, Teija. Ilvesjoen koulusta elämän kouluun: Ilvesjoen koulu 100-vuotta. Jalasjärvi, Hirvijärventie 19: Aino Nevala, 2007.
Cerca il testo completoKulttuurirahasto, Suomen, e Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, a cura di. Kansan kädestä: Sivistyneistö ja kansakoululaiset Suomen Kulttuurirahastoa perustamassa. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2009.
Cerca il testo completoFinland. Koululait -88. Porvoo: Söderström, 1988.
Cerca il testo completoYlinen, Vihtori. Ylinen: Vihtori Ylinen, kotiseudun ja koululaisten taiteilija. Loimaa: Ooli, 2001.
Cerca il testo completoHeikkilä, Anitta. Vaate lapsen elämässä: Koululaisen pukeutuminen pohjoissuomalaisessa maalaiskylässä vuosina 1909-1939. Rovaniemi: Lapin yliopistokustannus, 2008.
Cerca il testo completoFinland. Koululait perusteluineen: Lait, asetukset, lainsäädännön perusteet ja sivistysvaliokunnan mietintö. Helsinki: Opetushallitus, 1999.
Cerca il testo completoKarkama, Markku. Merille kouluun: Meripalvelus ja koululaivat kansipäällystön koulutuksessa vuodesta 1874 toiseen maailmansotaan. Turku: Turun yliopiston Merenkulkualan koulutus- ja tutkimuskeskus, 1999.
Cerca il testo completoTolonen, Tarja. Yhteiskuntaluokka ja sukupuoli. Tampere: Vastapaino, 2008.
Cerca il testo completoTulamo, Kirsti. Koululaisen musiikillinen minäkäsitys, sen rakenne ja siihen yhteydessä olevia tekijöitä: Tutkimus peruskoulun neljännellä luokalla. [Helsinki]: Sibelius-Akatemia, 1993.
Cerca il testo completo