Tesi sul tema "Kartograf"
Cita una fonte nei formati APA, MLA, Chicago, Harvard e in molti altri stili
Vedi i top-50 saggi (tesi di laurea o di dottorato) per l'attività di ricerca sul tema "Kartograf".
Accanto a ogni fonte nell'elenco di riferimenti c'è un pulsante "Aggiungi alla bibliografia". Premilo e genereremo automaticamente la citazione bibliografica dell'opera scelta nello stile citazionale di cui hai bisogno: APA, MLA, Harvard, Chicago, Vancouver ecc.
Puoi anche scaricare il testo completo della pubblicazione scientifica nel formato .pdf e leggere online l'abstract (il sommario) dell'opera se è presente nei metadati.
Vedi le tesi di molte aree scientifiche e compila una bibliografia corretta.
Schönfuß, Klaus. "Wie die Hüttermühle wirklich zu ihrem Namen kam ...: Neues zu einem alten Stückchen Radeberg – Eine Chronik". Teamwork Schönfuß, 2017. https://slub.qucosa.de/id/qucosa%3A75184.
Testo completoSick, Andrea. "Kartenmuster Bilder und Wissenschaft in der Kartografie /". [S.l.] : [s.n.], 2003. http://deposit.ddb.de/cgi-bin/dokserv?idn=969873611.
Testo completoWestphal, Nicola. "Literarische Kartografie : erzählter Raum in den Romanen Uwe Johnsons /". Göttingen : Vandenhoeck und Ruprecht, 2007. http://catalogue.bnf.fr/ark:/12148/cb410350969.
Testo completoStenzel, Julia. "Der Körper als Kartograph? Umrisse einer historischen mapping theory". München Epodium-Verl, 2007. http://d-nb.info/99910408X/04.
Testo completoJohansson, Maria, e Madeleine Heiland. "3D modell av Åmåls stadskärna". Thesis, University West, Department of Technology, 2003. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hv:diva-672.
Testo completoPanse, Christian. "Visualizing geo-related data using cartograms". [S.l.] : [s.n.], 2005. http://deposit.ddb.de/cgi-bin/dokserv?idn=976691841.
Testo completoAndersson, Gustav. "Kartografisk kommunikation med hjälp av en 3D-modell : 3D-verktyg för kommunal planering". Thesis, University of Kalmar, School of Communication and Design, 2008. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hik:diva-502.
Testo completoI det här arbetet behandlas användningen av 3D som planeringsverktyg för kommunal planering och vägprojektering. Projektet går ut på att utveckla en 3D-modell över ett område i Kalmar med teorier inom informationsdesign och kommunikation med kartor. Huvudsyftet är att undersöka hur en stadsmiljö i 3D kan utvecklas för att bli ett hjälpmedel i planeringsprocessen och dialogen med Kalmars befolkning och press.
Med stöd i teorier och en kvalitativ undersökning genom ett användartest undersöks problemformuleringen: Hur kan man utveckla en tredimensionell miljö i syfte att underlätta planeringen av nybyggnationer på områden Norra Kvarnholmen och Malmfjärden med utgångspunkt från teorier kring kommunikationsprocesser och kommunikation via kartor? Hur kan de huvudanvändare som skapar objekt i sagda miljö placera in valda byggnader och trafiklösningar?
Resultatet och slutsatsen av undersökningen visar att bilder och filmsekvenser ifrån en 3D-modell är ett värdefullt verktyg i planeringssammanhang och i syftet att föra en dialog med dess målgrupp.
In this paper treat the usage of 3D as planning tool for local planning and roadprojecting. The goal with the project is to develop a 3D model over an area in Kalmar with theories within information design and communication with maps.
The main purpose is to examine how an urban environment in 3D can develop to become a help in the planning process and the dialogue with the citizens of Kalmar and press. With support in theories and a qualitative examination through a user test examine the problem question: How is it possible to develop a three-dimensional region with intension to facilitate planning of new construction at Norra Kvarnholmen and Malmfjärden starting from theories in communication process and communication with maps? How can the main users creating objects in the mentioned milieu placing chosen buildings and traffic problems?
The result and conclusion of the examination show that the pictures and film sequences from a 3D model is a valuable tool in planning and in meaning of having a dialogue with their target group.
Turemark, Cecilia. "Att synliggöra de osynliga – En analys som genom kritisk diskursanalys synliggör vikten av kritisk kartografi i en grafisk designpraktik". Thesis, Malmö universitet, Fakulteten för kultur och samhälle (KS), 2020. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:mau:diva-23670.
Testo completoGarli, Matilda. "Jämförelse mellan generaliseringsverktyg i ArcGIS Pro och FME Desktop". Thesis, Karlstads universitet, Fakulteten för hälsa, natur- och teknikvetenskap (from 2013), 2020. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:kau:diva-78854.
Testo completoEhrenpris, Hampus, e Jesper Gomersson. "Rhizomatik som förhållningssätt inom 3D-grafik". Thesis, Blekinge Tekniska Högskola, Institutionen för teknik och estetik, 2016. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:bth-12177.
Testo completoThe aim with this bachelor thesis was to apply rhizomatics as an approach when creating game graphics. We choose rhizomatics as an approach because we believed that the creative part of 3D-graphics was stagnating. The purpose was to possibly broaden the horizons within the creative part of 3D-graphics to present new and interesting ways of working with it. Rhizomatics as an approach turned problematic when applied to hierarchical software programs. To constantly have this approach during the practical work, turned out to be difficult to control. The reason being is that the rhizomatic itself lacks structure and to try to control rhizomatics on a practical level became almost impossible. We realized that the rhizomatics was too free to be used as a consistant approach when it comes to creating 3D-graphics. We tried to control the rhizomatics during the practical work and came to the conclusion that it does not become a rhizomatic work.
Gruschka, Erik. "Spezifikation und Implementierung eines Plug-ins für JOSM zur semiautomatisierten Kartografierung von Innenraumdaten für OpenStreetMap". Bachelor's thesis, Universitätsbibliothek Chemnitz, 2016. http://nbn-resolving.de/urn:nbn:de:bsz:ch1-qucosa-194144.
Testo completoMansmann, Florian. "Visuelle Analyse von E-mail-Verkehr". [S.l. : s.n.], 2003. http://www.bsz-bw.de/cgi-bin/xvms.cgi?SWB10806373.
Testo completoEllsiepen, Matthias. "Formalisierung kartographischen Wissens zur Schriftplazierung in topographischen Karten". Bonn : Rheinische Friedrich-Wilhelms-Universität, Institutt für Kartographie und Geoinformation, 2001. http://hss.ulb.uni-bonn.de:90/ulb_bonn/diss_online/landw_fak/2001/ellsipen_matthias/0186.pdf.
Testo completoMainclová, Jana. "Kartografická díla pro děti předškolního věku". Master's thesis, Vysoké učení technické v Brně. Fakulta stavební, 2012. http://www.nusl.cz/ntk/nusl-225610.
Testo completoWeimarck, Amanda. "Att använda Google Earth i geografiundervisningen i årskurs 5 – en kritisk granskning av dagens läromdel och en argumentation för G.E som pedagogiskt verktyg". Thesis, Malmö högskola, Lärarutbildningen (LUT), 2009. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:mau:diva-30094.
Testo completoDelic, Erna. "Hur användarmotivation kan informera design av användarupplevelse : En fallstudie om vad som motiverar användare till kartografisk datadelning genom OSM baserade online-samhällen". Thesis, Högskolan i Skövde, Institutionen för informationsteknologi, 2018. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:his:diva-15457.
Testo completoStudenten påbörjade examensarbetet vt 2017 och slutförde arbetet vt 2018.
-
Reichert, Frank. "Die kurfürstlich-sächsischen Markscheider Georg Öder die Jüngeren sen. und jun". Leipziger Universitätsverlag, 2014. https://slub.qucosa.de/id/qucosa%3A34605.
Testo completoBrunn, Ansgar. "Semantik-basierte Gebäudeerfassung mit verkoppelten Markoff-Zufallsfeldern /". Bonn : Rheinischen Friedrich-Wilhelms-Universität, Institut für Photogrammetrie, 2000. http://hss.ulb.uni-bonn.de:90/ulb_bonn/diss_online/landw_fak/2000/brunn_ansgar/0139.pdf.
Testo completoHylberg, Maria. "Barn som framtidens planetära förvaltare? : Ett kartograferande av förskolebarns delaktighet i arbetet med hållbar utveckling". Thesis, Stockholms universitet, Barn- och ungdomsvetenskapliga institutionen, 2017. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:su:diva-138771.
Testo completoHennerdal, Pontus. "Education through Maps : The Challenges of Knowing and Understanding the World". Doctoral thesis, Stockholms universitet, Kulturgeografiska institutionen, 2015. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:su:diva-119809.
Testo completoAt the time of the doctoral defense, the following paper was unpublished and had a status as follows: Paper 2: Accepted.
Saifrtová, Barbora. "Shluková analýza okresů ČR z pohledu demografických ukazatelů". Master's thesis, Vysoká škola ekonomická v Praze, 2012. http://www.nusl.cz/ntk/nusl-197414.
Testo completoZimmermann, Georg. "Der Lang-Plan: Dresden im Kartenbild von 1870". Druckerei zu Altenburg, 2012. https://slub.qucosa.de/id/qucosa%3A7454.
Testo completoEdler, Daniel. "Interactive map generator for simplifying and highlighting important structures in large networks". Thesis, Umeå University, Department of Physics, 2010. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:umu:diva-34816.
Testo completoUnderstanding the structure of a network is an essential part in understanding the behavior of the system it represents, but as the system becomes really large, a visualization of the full network looses its potential to reveal important structural relationships. Then we need ways to simplify and highlight the important structures of the network while the details are filtered out, just like good maps do. We have developed an interactive application that utilizes mathematical methods based on network and information theory to reveal the important patterns hidden in huge amount of interaction data. The application gives the professional as well as the nonprofessional user the ability to load his or hers own file containing the network data, from mobile phone networks and social online networks to transport networks and financial networks and lets you explore the data and generate a customized map which highlights the influential patterns in your data. A demo application is also developed to demonstrate the mathematical and information-theoretical principles behind the map generation.
För att koppla form till funktion är nätverk ett oumbärligt verktyg, men när systemen blir riktigt stora förlorar nätverken sin förmåga att avslöja viktiga strukturella samband. Då behövs det kraftfulla metoder för att förenkla och framhäva de viktiga strukturerna i nätverken samtidigt som detaljerna filtreras bort, precis som bra kartor gör. Vi har utvecklat en interaktiv applikation som utnyttjar matematiska metoder baserat på nätverks- och in- formationsteori för att avslöja viktiga mönster som ligger dolt i myllret av interaktionsdata. Du kan läsa in din egen fil med nätverksdata, från telekommunikationsnätverk och sociala online-nätverk till transportnärverk och finansiella nätverk, och få tillbaka en skräddarsydd karta som låter dig upptäcka de inflytelserika mönstren i nätverket. En demo-applikation är också utvecklad för att demonstrera de matematiska och informationsteoretiska principerna bakom kartgenereringen.
Aldabbagh, Haimen. "Provinsgenerering med postprocess". Thesis, KTH, Skolan för informations- och kommunikationsteknik (ICT), 2014. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:kth:diva-177269.
Testo completoKandidatexamensarbetet är en del av ett större projekt som utförs på företaget Paradox Interactive. Projektets mål är att förbättra en kartgenerator för strategispelet Europa Universalis IV. Det här arbetet avser skapandet och implementationen av en provinsgenerator som delar in ett färdiggenererat landskap i provinser. Provinserna i spelet är de landsdelar på kartan som spelmekaniken bygger på. Förbättringarna som förväntas av den nya provinsgeneratorn är bland annat att: • Provinserna som skapas ska ha mer logiska gränser som påverkas av landskapets utformning och inte vara alltför orealistiska. • Ge användaren mer kontroll över hur slutresultatet ska se ut genom användarinmatade parametrar. • Inte överstiga en ungefärlig tidsgräns vid programmets exekvering. Tidsgränsen sätts av Paradox Interactive. Arbetet började med forskning kring ämnena kartgenerering och kartindelning vilket gav tillräckligt med kunskap för att planera hur programmet skulle implementeras. Programmeringsspråket som används är Java. Implementationen av programmet bygger på många kända algoritmer där den mest anmärkningsvärda algoritmen är Fortune's algoritm som utför huvuduppgiften för provinsindelningen i programmet, skapandet av Voronoidiagram. Voronoi-diagramen används för att dela in kartan i ytor som med hjälp av en postprocess resulterar i skapandet av provinserna. Andra kända algoritmer och metoder som används eller tas upp i den här rapporten är bland annat Lloyd relaxation, Bresenham's linjealgoritm, Scanline floodfill, Delaunay triangulering och Bowyer–Watson's algoritm. Resultatet av arbetet är ett Java-program som kan läsa in en kartfil med information om landskapsstruktur och skapa en indelning av provinser med provinsgränser som beror på landskapets utformning. Resultatet av provinsindelningen kan styras med hjälp av ett antal användarinmatade parametrar. Programmet hann inte kalibreras fullt ut under arbetets gång på grund av att landskapsgeneratorn inte blev färdig i tid för att kunna bidra med en genererad landskapskarta. De genererade provinserna kan sparas som en bildfil på hårddisken.
Suša, R. (Rene). "Social cartographies of internationalization of higher education in Canada:a study of exceptionalist tendencies and articulations". Doctoral thesis, Oulun yliopisto, 2016. http://urn.fi/urn:isbn:9789526214597.
Testo completoTiivistelmä Tässä tutkimuksessa tarkastellaan kanadalaista poikkeuksellisuutta koskevien käsitysten haastamista ja/tai toisintamista seitsemän kanadalaisen yliopiston opiskelijoiden vastauksissa kyselyyn, joka liittyi korkeakoulutuksen kansainvälistymiseen. Aineisto (n=1451) on kerätty eri alojen kandidaattivaiheen opiskelijoilta vuosina 2013–2015 ja se on osa laajempaa Ethical Internationalization in Higher Education (EIHE) -projektissa (2012–2016) syntynyttä kyselytietokantaa. Tutkimuksessa hyödynnetään monimenetelmällistä lähestymistapaa laadullisen ja määrällisen aineiston analyysiin. Aineistoa kartoitetaan kahdesta näkökulmasta jälkiedustuksellisen sosiaalisen kartografian avulla. Nämä näkökulmat ovat 1) yleinen diskursiivinen kenttä, jossa erilaisia poikkeuksellisuuden tendenssejä haastetaan ja/tai toisinnetaan ja 2) poikkeuksellisuuden tendenssien artikulaatiot ja niiden moninaiset ulottuvuudet. Kanadalainen poikkeuksellisuus ymmärretään tässä tutkimuksessa monimutkaiseksi rakennelmaksi itseään toteuttavia diskursiivisia käytäntöjä, toimintatapoja sekä ihmisten käsityksiä ja oletuksia itsestään, jotka samanaikaisesti vahvistavat ja rakentavat kuvitelmaa kanadalaisesta yhteiskunnasta ja Kanadan kansalaisista moraalisesti, eettisesti ja kulttuurisesti ylempiarvoisina ihmisinä ylistämällä kansalaisten ja kansallisvaltion luonnetta luonnostaan hyvinä maailmankansalaisina. Poikkeuksellisuutta käytetään ylemmän tason terminä, joka nostaa esiin useita ongelmallisia näkökulmia tutkimattomiin kansakuntaa ja kansalaisia koskeviin ylevyyden narratiiveihin. Poikkeuksellisuuden konseptia rakennetaan tässä tutkimuksessa viimeaikaisen liberaalin subjektiivisuuden eri näkökulmia koskevan kritiikin pohjalta. Tulokset viittaavat siihen, että poikkeuksellisuuden tendenssejä ja artikulaatioita esiintyy sekä ulkomaisten että kanadalaisten opiskelijoiden vastauksissa. Vaikka tulosten perusteella lähes kaikki opiskelijat arvostavat vastauksissaan kriittistä ajattelua ja moninaisuuden kohtaamista, vastauksista välittyy hyvin ristiriitainen näkemys siitä, miten (ja missä määrin) kriittistä ajattelua lopulta hyödynnetään. Tällöin diversiteetti jäsentyy usein kulutushyödykkeen tavoin osoittaen ilmeistä halua käyttää toisen erilaisuutta oman ja/tai kansallisen edun hyväksi
Lundmark, Anton. "Web Map Service implementation i .NET". Thesis, Linköpings universitet, Institutionen för datavetenskap, 2011. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:liu:diva-72364.
Testo completoKipper, Sandra. "Gör dina egna kartor : undersökning om kartan som metod och kunskapsbyggare". Thesis, Linnéuniversitetet, Institutionen för design (DE), 2014. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:lnu:diva-34976.
Testo completoIn this project my interest in maps has merged with a craftsmanlike approach. I try to broaden our view of what a map should look like and to confirm the methodological relevance of maps. The study includes form experiments in materials like textiles, sand and paper. Knowledge building is in focus during the process, as well as demonstrating that we can all make our own maps. The project concludes with a visualization where the recipient is given the chance of contributing to the work in the form of a cartography workshop. It is my belief that maps can increase our knowledge and understanding of the surrounding world as well as of ourselves, which may lead towards a more sustainable society.
Nordström, Sundborg Klara. ""En oskyldigt ljuf beskådning" : Betraktelsepraktiker och kunskapscirkulation på den civila kartmarknaden i Sverige under 1800-talets första hälft". Thesis, Uppsala universitet, Institutionen för idé- och lärdomshistoria, 2021. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:uu:diva-443465.
Testo completoAndersson, Elin, e Hanna Bengtsson. "Geovisualisering: En rumslig representation av data". Thesis, Malmö universitet, Fakulteten för teknik och samhälle (TS), 2021. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:mau:diva-43221.
Testo completoThe Internet of Things gives us the ability to identify, control and monitor objects around the world. In order to get meaning and knowledge from the amount of raw data, it needs to be presented in the right way for people to get insights from it. The study therefore examines whether geovisualization can better meet human cognitive ability in interpretation of information. Geovisualization means that spatial data can be explored on a map through an interactive display and is a link between the human decision-making process, interactive interfaces and data [21]. More research is needed in the area to investigate how geovisualization can take place in systems where large amounts of data needs to be presented and how it can support decision-making processes. The study aims to compare geovisualizations with an existing system that provides continuous updating and monitoring of network cameras by performing usability tests and interviews. Geovisualization has been investigated to see if it can contribute an increased understanding and better navigation in a space that mimics the physical world, as well as investigate potential problems to find future improvements. The results proved that navigation and information overload were recurring problems during the tests of the existing system. For the geovisualizations, the results proved the opposite as they instead facilitated the understanding of navigation and information. However, some problems were identified for the developed geovisualizations, such as its limited interaction and misinterpretations of objects. Despite this, it proved to be advantageous to place units in their real environment using geovisualization as it contributed to a better overview and understanding of the system's context.
Csaplovics, Elmar. "Hans-Martin Arnoldt / Kirstin Casemir / Christian Hoffmann u.a. (Hrsg.), Die topographisch- militärische Karte des Bistums Hildesheim von 1798: Buchbesprechungen Frühe Neuzeit". De Gruyter, 2017. https://tud.qucosa.de/id/qucosa%3A71357.
Testo completoMijailovic, Vidak. "A Graph-Based Approach to Procedural Terrain". Thesis, KTH, Skolan för informations- och kommunikationsteknik (ICT), 2015. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:kth:diva-175834.
Testo completoOmrådet terräng generering hanterar procedurellt, icke för hand, skapande utav realistisk terräng för användning inom simulationer, data spel, filmers specialeffekter och konst. I denna uppsats presenteras en ny metod för procedurell terräng generation. Terrängen genereras i tre steg. Ett godtyckligt nätverk av noder skapas, en graf, och används som grund för att designa och forma utläggningen av terrängens drag. Kända algoritmer används för att skapa dragen inuti grafens tomma ytor och slutgiltigen sys den genererade terrängen ihop till en sammanhängande helhet med en ny metod. På detta vis kan man skapa mera detaljerad och bättre styrd terräng då man både kan kontrollera dragens former och utläggning. Nyckelord: Terräng, realtid datorgrafik, digital-kartografi, graf-grammatik, Perlin
Coufalíková, Iva. "Okružní křižovatka ulic Jihlavská – Kamenice - Dlouhá v Brně". Master's thesis, Vysoké učení technické v Brně. Fakulta stavební, 2012. http://www.nusl.cz/ntk/nusl-225716.
Testo completoChlíbek, David. "Úprava mimoúrovňové křižovatky Hradecká x Sportovní x Palackého". Master's thesis, Vysoké učení technické v Brně. Fakulta stavební, 2015. http://www.nusl.cz/ntk/nusl-227809.
Testo completoAliakbarian, Meysam. "Derivation of continuous zoomable road network maps through utilization of Space-Scale-Cube". Master's thesis, Saechsische Landesbibliothek- Staats- und Universitaetsbibliothek Dresden, 2014. http://nbn-resolving.de/urn:nbn:de:bsz:14-qucosa-153432.
Testo completoGass, Sidnei Luís Bohn. "Áreas de preservação permanente (APPs) e o planejamento do seu uso no contexto das bacias hidrográficas : metodologia para adequação dos parâmetros legais". reponame:Biblioteca Digital de Teses e Dissertações da UFRGS, 2010. http://hdl.handle.net/10183/25548.
Testo completoO processo histórico de uso e ocupação da terra, baseado no desflorestamento e no manejo desordenado do solo, tem gerado conflitos entre os objetivos de recuperação ambiental e de reprodução socioeconômica dos agricultores assentados sobre áreas de elevadas restrições ambientais. Esta dicotomia reflete-se na atualidade através da aplicação mais efetiva da legislação ambiental, principalmente, do Código Florestal brasileiro, instituído pela Lei Federal n. 4.771 de 1965, que trata das Áreas de Preservação Permanente, APPs, que são as faixas marginais aos corpos hídricos que devem ser devidamente preservadas e mantidas com vegetação nativa. A discussão apresentada pelo presente estudo está pautada no questionamento das medidas geométricas contidas na definição das APPs nesse instrumento legal, buscando apresentar uma metodologia para a definição destas áreas a partir de elementos da geomorfologia fluvial, além daqueles relacionados com a cobertura vegetal de entorno. Para chegar aos resultados desse estudo se apresenta uma retomada histórica do processo de ocupação da Região Noroeste do Rio Grande do Sul, na qual se inserem as áreas amostrais, faz-se uma leitura teórica sobre conservação da natureza em nível mundial e discute-se as APPs em três níveis de análise para o Brasil: a) o arcabouço jurídico que está posto; b) o uso destas áreas e c) o estado da arte em que elas se apresentam no noroeste do Rio Grande do Sul. A discussão da função social da propriedade rural é vista como ponto importante desta discussão, por ser a partir dela que se dá todo o processo de responsabilização pela preservação ou não das APPs. Neste sentido, buscamos também compreender como o Ibama, a Fepam e o Ministério Público Estadual se posicionam e desenvolvem as suas atividades frente à temática colocada. Definimos como áreas piloto para a aplicação da metodologia proposta, três setores do Rio Santo Cristo, para os quais definimos os diques marginais e as planícies de inundação como parâmetros para a definição das APPs. Da mesma forma, avaliamos a estrutura fundiária da região para possibilitar uma leitura diretamente relacionada com o tipo de propriedade existente no local. A partir destas definições foi possível estabelecer uma leitura crítica das características dessas propriedades, comparando o seu uso atual com as exigências legais. Ficam como principais conclusões do presente estudo: a) que é urgente e necessário um estudo mais aprofundado sobre a questão das APPs para que seja possível apresentar uma proposta de alteração da legislação que busque parâmetros técnicos efetivos para a definição das APPs; b) que se busque igualmente o desenvolvimento de estudos que objetivem apresentar alternativas de uso sustentado para estas áreas; c) que se avaliem os conceitos de preservação e conservação com o intuito de compreender que o último traz uma grande gama de benefícios para as pequenas propriedades rurais, na medida em que as práticas conservacionistas auxiliam no equilíbrio da natureza e trazem um ganho real na produção destas propriedades. Por fim, apresentamos um conjunto de estudos que podem ser realizados com o intuito de aprofundar as discussões da temática por nós pesquisada.
The historic land grab and land usage process based on deforestation and disorderly land management caused conflicts between environmental cleanup and socioeconomic reproduction of the farmers settled on areas that underlie strict environment restrictions. This dichotomy at present gets evident in the application of the environmental legislation, particularly the new Brazilian Forest Code entitled by the federal Law No. 4.771 of 1965, when it involves permanent nature reserve (APPs), that is, marginal stripes along water corps that must be preserved with the associated original vegetation. The discussion herewith stated is based on the closer examination of the geometrical measures of the definition of the permanent nature reserves trying to present a method for the definition of theses areas out of the elements of the fluvial geomorphology. To reach the result, we make recourse to the historical land grab process in the northwestern region of Rio Grande do Sul, to which belong the areas herein studied. We make a theoretical interpretation of nature conservation at international level and discuss nature reserves at three study levels for Brazil: the given legal framework; the usage of these areas; and their conditions in northwest Rio Grande do Sul. The discussion of the social function of the farms is seen as an important aspect of this discussion because thereof happens the responsibleness for the conservation or not conservation of the preservation areas. We also study the positioning of Ibama, Fepam and prosecution in this question. We determinate three segments of the Santo Cristo river as pilot areas for the application of the proposed methodology, wherefore we defined natural levee and floodplains as patterns for the definition of nature preservation areas. We did also evaluate region’s estate to allow an understanding directly related to the kind of local property. These definitions allowed us establishing a critical understanding based on the behaviour of these areas comparing their current usage to the legal demands. The most important conclusions of this study are: 1) a deeper study of nature preservation areas urges and is necessary to allow the presentation of a new legal proposal that looks for effective technical patterns for the definition of nature reservation areas; 2) that one also tries to develop studies that try to show alternatives of sustainable usage of these areas; 3) that preservation and conservation concepts get evaluated with the intend to understand that this brings a wide scope of benefits to the small farms thus far as the conservation practices help to stabilize nature and to carry a real gain in the production of these farms. Finally we present a scope of studies that can be done with the aim of deepening the discussions of the question here studied.
Bennesved, Peter. "The Road in the Park : Ideology and State power during the 20th century seen through Maps of the Swedish subarctic Abisko". Thesis, Umeå universitet, Institutionen för idé- och samhällsstudier, 2014. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:umu:diva-86908.
Testo completoUppsatsens syfte är att försöka hur kartor fungerar som en länk mellan politisk diskurs och det fysiska landskapet. Detta görs genom att studera tre kartor som avbildar samma område men vid olika tidpunkter och med olika motiv. Kartorna studeras genom en operationalisering av den franske sociologen Bruno Latour’s teori om ’immutable mobiles’.Uppsatsen visar att den statliga kartografiska verksamheten under 1900-talet i Sverige producerade immutable mobiles som sedan kunde avläsas av aktörer och som i sin tur kunde använda dem för att understödja deras politiska och vetenskapliga argument. En tillsynes trivial poäng. Problemet är dock avståndet i mellan den centraliserade makten och platsen som i detta fallet är ca 1400 kilometer. Kartorna möjliggör alltså en maktrelation trots det stora avståndet. Allt eftersom de statligt ägda kartorna var hämtade, tolkades de av aktörernas ideologiska perspektiv. Dessa tolkningar låg sedan till grund för politiska beslut som sedan resulterade i faktiska ingrepp i landskapet.Formerandet av Abisko nationalpark används i uppsatsen som ett exempel på hur denna process fungerar. Parken skapades med ett specifikt set av ideologiska motiv. De politiska aktörerna använde statliga kartor för att utforma sin proposition. Formerandet av parken är således en manifestation av både statlig närvaro, statlig kontroll över landskapet och ett ideologiskt artefakt. Det vore därtill omöjligt att skapa parken utan en karta för att definiera dess gränser. Planerandet och konstruerandet av mellanriksväg 98 mellan Kiruna och Narvik har analyserats på ett liknande sätt, dock med en annan ideologisk bakgrund.Uppsatsen resulterar i en möjlig förklaring till vad kartorna har för roll i en statlig platsskapande och landskapsförändrande process. Vidare så försöker uppsatsen förklara hur olika ideologiska tolkningar av landskapet kan hamna i konflikt med varandra över tid på grund av inkompatibla ideologiska motiv.
Ahnlén, Fredrik. "Automatic Detection of Low Passability Terrain Features in the Scandinavian Mountains". Thesis, KTH, Geodesi och satellitpositionering, 2019. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:kth:diva-254709.
Testo completoDe senaste åren har mycket fokus lagts på att ersätta tidskrävande manuella karterings- och klassificeringsmetodermed automatiserade lösningar med minimal mänsklig inverkan. Det är numeramöjligt att digitalt klassificera marktäcket och terrängföremål över stora områden, snabbt och medhög noggrannhet. Detta med hjälp av enbart fjärranalys, vilket medför en betydligt mer hållbarprocess och slutprodukt. Trots det finns det fortfarande terrängföremål som inte har en etableradmetod för noggrann automatisk kartering.Den skandinaviska fjällkedjan består till stor del av svårpasserade terrängföremål som sankmarker,videsnår och stenig mark. Alla som tar sig fram i terrängen obanat skulle ha nytta av attkunna undvika dessa områden men de är i nuläget inte karterade med önskvärd noggrannhet.Målet med denna analys var att utforma en metod för att klassificera och kartera dessa terrängföremåli Skanderna, med hög noggrannhet och minimal mänsklig inverkan med hjälp avfjärranalys. Valet av testområde för analysen är en större dal och bergssida sydost om Abisko inorra Sverige som innehåller tydliga exemplar av alla berörda terrängföremål. Metoden baseradespå att träna en Fuzzy Logic classifier med manuellt utvald träningsdata och deskriptorer,valda för att bäst separera klasserna utifrån deras karaktärsdrag. Inledningsvis valdes en uppsättningav kandidatdeskriptorer som sedan filtrerades till den slutgiltiga uppsättningen med hjälp avett Fisher score filter. Ett Fuzzy Inference System byggdes och tränades med träningsdata fråndeskriptorerna vilket slutligen användes för att klassificera hela testområdet pixelvis. Det klassificeraderesultatet klustrades därefter med hjälp av ett majoritetsfilter. Resultatet validerades genomvisuell inspektion, jämförelse med befintliga kartprodukter och genom confusion matriser, vilkaberäknades både för träningsdata och valideringsdata samt för det klustrade och icke-klustraderesultatet.Resultatet visade att de svårpasserade terrängföremålen sankmark, videsnår och stenig markkan karteras med hög noggrannhet med hjälp denna metod och att resultaten generellt är tydligtbättre än nuvarande kartprodukter. Däremot kan metoden finjusteras på flera plan för att optimeras.Bland annat genom att implementera deskriptorer för markvattenrörelser och användandeav LiDAR med högre spatial upplösning, samt med ett mer fulltäckande och spritt val av klasser.
Tranberg, A. (Annemari). "Ympäristön ja ihmisen suhteen muuttuminen Perämeren rannikolla varhaismodernina aikana:makrofossiilitutkimus kasvien käytöstä muuttuvassa maailmassa". Doctoral thesis, Oulun yliopisto, 2018. http://urn.fi/urn:isbn:9789526219011.
Testo completoTiivistelmä Tämän tutkimuksen tarkoituksena on tarkastella kasvienkäyttötapoja Perämeren rannikolla ja erityisesti niiden muutoksia modernisaatioon liittyen. Mitä muutoksia hautakasvien käytössä näkyy? Miten kaupungistuminen vaikutti arjen kasvienkäyttöön? Millä tavalla puutarha- ja ruokakulttuuri saivat vaikutteita ulkoa tulevista kontakteista? Tutkimuksen kohteena olevat kotitaloudet sijaitsivat Keskikadulla, Torniossa, 1600-luvun lopusta 1800-luvun alkuun. Vertailukohteena olen tutkinut kasvien käyttöä Perämeren itärannikon hautauksissa. Tulokset perustuvat hautausmaiden arkeologisiin kaivaustuloksiin sekä kirkkojen alla tehtyihin inventointeihin. Tornion, Kempeleen, Keminmaan ja Haukiputaan kirkkojen lattioiden alle tehdyt haudat on ajoitettu 1600- ja 1800-luvuille. Arkeologisten kaivausten tulokset Iin Haminan ja Manamansalon hautausmailla kertovat alueen keskiaikaisista haudoista. Oulun tuomiokirkon hautauksien tutkimustulokset edustavat vastaavasti 1600–1700-lukuja. 1700-luvun puutarhaharrastus on merkki uudenlaisesta luontosuhteesta. Kaupungistumisen osana se on modernisaation keskeinen piirre. Puutarhakulttuuri oli aikaisemmassa vaiheessaan 1600-luvun lopulla ja erityisesti 1700-luvulla Torniossa ja pohjoisimmissa osissa Ruotsia näkyvillä rakenteiden ja suunnitelmien kautta. Myös uudet arkkitehtoniset virtaukset tuotiin Tornioon ensin kaupunkisuunnitelmien muodossa ja klassismin piirteet tulivat käyttöön pitkin 1700-lukua; osa vasta seuraavalla vuosisadalla. Ideat saavuttivat pohjoisen suhteellisen nopeasti vilkkaiden kauppasuhteiden ansiosta. Uudet hyödykkeet – ideat ja materiaalit – vaikka haluttuja olivatkin, esiintyivät enemmän toiveina ja suunnitelmina kuin käytäntönä. Tämä näkyy sekä ruokakulttuurissa että puutarhakulttuurissa. Vieraita kasveja, lääkkeitä tai ruokia korvattiin kotoisilla kasveilla. Torniossa materiaalien saatavuus määritteli omistamista, eikä oman etnisen tai luokkaidentiteetin julkituominen ollut pienessä yhteisössä niin tärkeää. Kaupunki-identiteetin ilmentymiä olivat uudenlainen ruokavalio ja kaupunkipuutarha. Varhainen modernin luontosuhteen ilmentymä on muotopuutarha. Kaupunkipuutarha, joka oli ollut tunnusomaista kaupungeissa jo keskiaikana, jalostui 1700- ja 1800-lukujen aikana esteettisemmäksi, puistomaiseksi kaupungin keskeiseksi osaksi myös Torniossa. Hautaamisessa eri tavat ja perinteet sekoittuivat keskenään ja merkitysten alkuperä hämärtyi. Hautakasveissa paikallisten kasvien rinnalle tuli uusia kasveja ja keinotekoisia koristeita. 1700-luku on tässäkin muutoksessa keskeinen. 1800-luvulla hautaamisen yhteyteen tulivat sisäkukat ja yhä vahvemmin alkuperältään vieraat lajit. Tiettyjen hautakasvien kohdalla on nähtävissä pitkiä perinteitä, jotka rikkovat kulttuurirajoja, sekä maantieteellisessä, ajallisessa että uskonnollisessa ympäristössä. Tällaisia ovat esimerkiksi havujen ja tuohen käyttö. Kasvien valinnassa, sekä arjessa että juhlassa, alkoi korostua yksilökeskeisyys ja monipuolisuus, joita vahvisti varallisuus. Kuusi, koivu, kataja ja vadelma - pysyvät pohjoisen väen elämässä ja kuolemassa, niin lääkkeinä, koristeina, ruokana, mausteina ja hajuina kuin rakenteina ja symboleinakin
Gröbe, Mathias. "Konzeption und Entwicklung eines automatisierten Workflows zur geovisuellen Analyse von georeferenzierten Textdaten(strömen) / Microblogging Content". Master's thesis, Saechsische Landesbibliothek- Staats- und Universitaetsbibliothek Dresden, 2016. http://nbn-resolving.de/urn:nbn:de:bsz:14-qucosa-210672.
Testo completoThis Master's Thesis deals with the conception and exemplary implementation of a workflow for georeferenced Microblogging Content. Data from Twitter is used as an example and as a starting point to think about how to build that workflow. In the field of Data Mining and Text Mining, there was found a whole range of useful software modules that already exist. Mostly, they only need to get lined up to a process pipeline using appropriate preferences. Although a logical order can be defined, further adjustments according to the research question and the data are required. The process is supported by different forms of visualizations such as histograms, tag clouds and maps. This way new knowledge can be discovered and the options for the preparation can be improved. This way of knowledge discovery is already known as Geovisual Analytics. After a review of multiple existing software tools, the programming language R is used to implement the workflow as this language is optimized for solving statistical problems. Finally, the workflow has been tested using data from Twitter and Flickr
Dunkel, Alexander. "Assessing the perceived environment through crowdsourced spatial photo content for application to the fields of landscape and urban planning". Doctoral thesis, Saechsische Landesbibliothek- Staats- und Universitaetsbibliothek Dresden, 2016. http://nbn-resolving.de/urn:nbn:de:bsz:14-qucosa-207927.
Testo completoAls Wahrnehmung wird der Bewusstseinsprozess des subjektiven Verstehens der Umwelt bezeichnet. Grundlage für diesen Prozess ist die Gewinnung von Informationen über die Sinne, also aus visuellen, olfaktorischen, akustischen und anderen Reizen. Die Wahrnehmung ist aber auch wesentlich durch interne Prozesse beeinflusst. Das menschliche Gehirn ist fortlaufend damit beschäftigt, sowohl bewusst als auch unbewusst Sinneswahrnehmungen mit Erinnerungen abzugleichen, zu vereinfachen, zu assoziieren, vorherzusagen oder zu vergleichen. Aus diesem Grund ist es schwierig, die Wahrnehmung von Orten und Landschaften in Planungsprozessen zu berücksichtigen. Jedoch wird genau dies von der Europäischen Landschaftskonvention gefordert, die Landschaft als einen bestimmten Bereich definiert, so wie er von Besuchern und Einwohnern wahrgenommen wird (“as a zone or area as perceived by local people or visitors”, ELC Art. 1, Abs. 38). Während viele Fortschritte und Erkenntnisse, zum Beispiel aus den Kognitionswissenschaften, heute helfen, die Wahrnehmung einzelner Menschen zu verstehen, konnte die Stadt- und Landschaftsplanung kaum profitieren. Es fehlt an Kenntnissen über das Zusammenwirken der Wahrnehmung vieler Menschen. Schon Stadtplaner Kevin Lynch beschäftigte dieses gemeinsame, kollektive ‚Bild‘ der menschlichen Umwelt ("generalized mental picture", Lynch, 1960, p. 4). Seitdem wurden kaum nennenswerte Fortschritte bei der Erfassung der allgemeinen, öffentlichen Wahrnehmung von Stadt- und Landschaft erzielt. Dies war Anlass und Motivation für die vorliegende Arbeit. Eine bisher in der Planung ungenutzte Informationsquelle für die Erfassung der Wahrnehmung vieler Menschen bietet sich in Form von crowdsourced Daten (auch ‚Big Data‘), also großen Mengen an Daten die von vielen Menschen im Internet zusammengetragen werden. Im Vergleich zu konventionellen Daten, zum Beispiel solchen die durch Experten erhoben werden und durch öffentliche Träger zur Verfügung stehen, eröffnet sich durch crowdsourced Daten eine bisher nicht verfügbare Quelle für Informationen, um die komplexen Zusammenhänge zwischen Raum, Identität und subjektiver Wahrnehmung zu verstehen. Dabei enthalten crowdsourced Daten lediglich Spuren menschlicher Entscheidungen. Aufgrund der Menge ist es aber möglich, wesentliche Informationen über die Wahrnehmung derer, die diese Daten zusammengetragen haben, zu gewinnen. Dies ermöglicht es Planern zu verstehen, wie Menschen ihre unmittelbare Umgebung wahrnehmen und mit ihr interagieren. Darüber hinaus wird es immer wichtiger, die Ansichten Vieler in Planungsprozessen zu berücksichtigen (Lynam, De Jong, Sheil, Kusumanto, & Evans, 2007; Brody, 2004). Der Wunsch nach öffentlicher Beteiligung sowie die Anzahl an beteiligten Stakeholdern nehmen dabei konstant zu. Durch das Nutzen dieser neuen Informationsquelle bietet sich eine Alternative zu herkömmlichen Ansätzen wie Umfragen, die genutzt werden um beispielsweise Meinungen, Positionen, Werte, Normen oder Vorlieben von bestimmten sozialen Gruppen zu messen. Indem es crowdsourced Daten erleichtern, solch soziokulturelle Werte zu bestimmen, können die Ergebnisse vor allem bei der schwierigen Gewichtung gegensätzlicher Interessen und Ansichten helfen. Es wird die Ansicht geteilt, dass die Nutzung von crowdsourced Daten, indem Einschätzungen von Experten ergänzt werden, letztendlich zu einer faireren, ausgeglichenen Berücksichtigung der Allgemeinheit in Entscheidungsprozessen führen kann (Erickson, 2011, p.1). Eine große Anzahl an Methoden ist bereits verfügbar, um aus dieser Datenquelle wichtige landschaftsbezogene Informationen auszulesen. Beispiele sind die Bewertung der Attraktivität von Landschaften, die Bestimmung der Bedeutung von Sehenswürdigkeiten oder Wahrzeichen, oder die Einschätzung von Reisevorlieben von Nutzergruppen. Viele der bisherigen Methoden wurden jedoch als ungenügend empfunden, um die speziellen Bedürfnisse und das breite Spektrum an Fragestellungen zur Landschaftswahrnehmung in Stadt- und Landschaftsplanung zu berücksichtigen. Das Ziel der vorliegenden Arbeit ist es, praxisrelevantes Wissen zu vermitteln, welches es Planern erlaubt, selbstständig Daten zu erforschen, zu visualisieren und zu interpretieren. Der Schlüssel für eine erfolgreiche Umsetzung wird dabei in der Synthese von Wissen aus drei Kategorien gesehen, theoretische Grundlagen (1), technisches Wissen zur Datenverarbeitung (2) sowie Kenntnisse zur grafischen Visualisierungen (3). Die theoretischen Grundlagen werden im ersten Teil der Arbeit (Part I) präsentiert. In diesem Teil werden zunächst Schwachpunkte aktueller Verfahren diskutiert, um anschließend einen neuen, konzeptionell-technischen Ansatz vorzuschlagen der gezielt auf die Ergänzung bereits vorhandener Methoden zielt. Im zweiten Teil der Arbeit (Part II) wird anhand eines Datenbeispiels die Anwendung des Ansatzes exemplarisch demonstriert. Fragestellungen die angesprochen werden reichen von der Datenabfrage, Verarbeitung, Analyse, Visualisierung, bis zur Interpretation von Grafiken in Planungsprozessen. Als Basis dient dabei ein Datenset mit 147 Millionen georeferenzierte Foto-Daten und 882 Millionen Tags der Fotoaustauschplatform Flickr, welches in den Jahren 2007 bis 2015 von 1,3 Millionen Nutzern zusammengetragen wurde. Anhand dieser Daten wird die Entwicklung neuer Visualisierungstechniken exemplarisch vorgestellt. Beispiele umfassen Spatio-temporal Tag Clouds, eine experimentelle Technik zur Generierung von wahrnehmungsgewichteten Karten, die Visualisierung von wahrgenommenem Landschaftswandel, das Abbilden von wahrnehmungsgewichteten Sichtlinien, sowie die Auswertung von individueller Wahrnehmung von und an bestimmten Orten. Die Anwendung dieser Techniken wird anhand verschiedener Testregionen in den USA, Kanada und Deutschland für alle Maßstabsebenen geprüft und diskutiert. Dies umfasst beispielsweise die Erfassung und Bewertung von Sichtlinien und visuellen Bezügen in Yosemite Valley, das Monitoring von wahrgenommenen Veränderungen im Bereich der High Line in New York, die Auswertung von individueller Wahrnehmung für Coit Tower in San Francisco, oder die Beurteilung von regional wahrgenommenen identitätsstiftenden Landschaftswerten für Baden-Württemberg und die Greater Toronto Area (GTA). Anschließend werden Ansätze vorgestellt, um die Qualität und Validität von Visualisierungen einzuschätzen. Abschließend wird anhand eines konkreten Planungsbeispiels, des London View Management Frameworks (LVMF), eine spezifische Implementation des Ansatzes und der Visualisierungen kurz aufgezeigt und diskutiert. Mit der Arbeit wird vor allem das breite Potential betont, welches die Nutzung von crowdsourced Daten für die Bewertung von Landschaftswahrnehmung in Stadt- und Landschaftsplanung bereithält. Insbesondere crowdsourced Fotodaten werden als wichtige zusätzliche Informationsquelle gesehen, da sie eine bisher nicht verfügbare Perspektive auf die allgemeine, öffentliche Wahrnehmung der Umwelt ermöglichen. Während der breiteren Anwendung noch einige Grenzen gesetzt sind, können die vorgestellten experimentellen Methoden und Techniken schon wichtige Aufschlüsse über eine ganze Reihe von wahrgenommenen Landschaftswerten geben. Auf konzeptioneller Ebene stellt die Arbeit eine erste Grundlage für weitere Forschung dar. Bevor jedoch eine breite Anwendung in der Praxis möglich ist, müssen entscheidende Fragen gelöst werden, beispielsweise zum Copyright, zur Definition von ethischen Standards innerhalb der Profession, sowie zum Schutz der Privatsphäre Beteiligter. Längerfristig wird nicht nur die Nutzung der Daten als wichtig angesehen, sondern auch die Erschließung der essentiellen Möglichkeiten dieser Entwicklung zur besseren Kommunikation mit Auftraggebern, Beteiligten und der Öffentlichkeit in Planungs- und Entscheidungsprozessen
JELÍNKOVÁ, Kateřina. "Vývoj kartografie z pohledu českých kartografů". Master's thesis, 2015. http://www.nusl.cz/ntk/nusl-202596.
Testo completoRohelová, Kamila. "Šrafy v digitální kartografii". Master's thesis, 2014. http://www.nusl.cz/ntk/nusl-337329.
Testo completoLysák, Jakub. "Znázorňování skal v digitální kartografii a GIS". Master's thesis, 2008. http://www.nusl.cz/ntk/nusl-272691.
Testo completoLeipertová, Gabriela. "Mezioborový vztah kartografie a matematiky ve výuce na gymnáziu". Master's thesis, 2012. http://www.nusl.cz/ntk/nusl-310427.
Testo completoChrást, Josef. "Vlivy a recepce starších i soudobých kartografických děl v dílech kartografů 16.-18. století". Master's thesis, 2013. http://www.nusl.cz/ntk/nusl-323416.
Testo completoFenclová, Karolína. "Prostorová analýza pro účely optimalizace zadání studentských prací z kartografie". Master's thesis, 2018. http://www.nusl.cz/ntk/nusl-388448.
Testo completoSick, Andrea [Verfasser]. "Kartenmuster : Bilder und Wissenschaft in der Kartografie / vorgelegt von Andrea Sick". 2003. http://d-nb.info/969873611/34.
Testo completoWeszpiński, Paweł. "Dzieje i analiza dawnych planów Warszawy". Doctoral thesis, 2015. https://depotuw.ceon.pl/handle/item/1011.
Testo completoPaweł E. Weszpiński "The history and analysis of old maps and plans of Warsaw" doctoral thesis written under guidance of dr. hab. Jacek Pasławski ABSTRACT Key words: old city maps, Warsaw, cartography, history of cartography, methods of cartographic presentation The old city maps of Warsaw have not been sufficiently catalogued, described and subjected to broader analysis so far. Starting the preparation of my dissertation, I have set myself on a task of partial filling in the blanks of the research which has been conducted so far. The objective of my work was to elaborate on the chosen old maps of Warsaw especially considering the analysis of the cartographic presentation of respective elements of the content. This analysis and the elaboration of changeability of the elements of the maps content in space and time were primary over the history presentation of the elaborated studies. I have put 37 chosen old maps of the whole Warsaw to the analysis. From those I found 15 maps to be the most significant to the conducted research, whereas I treated the remaining 22 as the studies supplementary to the analyzed sources. These were the subsequent, changed pieces, filiations or maps referring to them in different ways. As an initial date of analyses I took the year 1641 in which Israel Hoppe developed the first currently known map of Warsaw. The final date is not explicit because I did not analyze all significant maps made by the end of 19th century. I excluded the ones made on the basis of Lindleys' maps from 1883-1915 which had opened the period of "modern Warsaw cartography". At the beginning of my research I set a hypothesis that from the moment of creation of the first known map to the end of the discussed period there were no significant breakthroughs in Warsaw maps development. There was only an evident change of how the relief was presented. I conducted the hypothesis verification with the usage of research inquiries concerning characteristic attributes of maps of Warsaw in the researched period; the features and changes of the methods of cartographic presentation of the city space chosen elements; directions of the cartographic presentation changes; indications of maps and plans which had a significant influence on the development of the maps of Warsaw. I conducted the analysis of the old maps of Warsaw in relation to the particular elements of their content to which I included streets and roads, build-up, nomenclature, surface water, greenbelt, relief and other content elements – ownership, land use, military structures, administration buildings and public transport, waterworks, physical planning, and other spot objects. Respective chapters concern subsequent mentioned elements or groups of elements with varied internal structure of the given chapters. The structure mirrors the way of the conducted research and it is dependent on the character of the researched problems. On the basis of the presented analysis I found that the existence of any significant breakthroughs in the methods of the cartographic presentation of the city cannot be claimed. The changes had an evolutionary character, they concerned only few of the features, tendencies and regularities. During the researched period a similar editorial approach was applied and it underwent only few slight modifications which, in the connection to the discussed maps ant plans, were not common. Thus, the hypothesis set at the beginning of the study in its main part concerning the lack of breakthroughs in the development of the maps and plans of Warsaw I found as verified positively. I did not verify the expanded hypothesis concerning the change of the way how the relief was presented. The prediction about the fact that during the researched period the replacing of hatching form with the isohypse form will be visible I verified negatively.
Šákrová, Michaela. "Sesuvy, sutě a další méně obvyklé terénní prvky v topografických databázích a digitální kartografii". Master's thesis, 2014. http://www.nusl.cz/ntk/nusl-336912.
Testo completoVACKOVÁ, Lucie. "Kartografická prezentace socioekonomických a přírodních jevů". Master's thesis, 2014. http://www.nusl.cz/ntk/nusl-174249.
Testo completo