Letteratura scientifica selezionata sul tema "Elokuvaus"
Cita una fonte nei formati APA, MLA, Chicago, Harvard e in molti altri stili
Indice
Consulta la lista di attuali articoli, libri, tesi, atti di convegni e altre fonti scientifiche attinenti al tema "Elokuvaus".
Accanto a ogni fonte nell'elenco di riferimenti c'è un pulsante "Aggiungi alla bibliografia". Premilo e genereremo automaticamente la citazione bibliografica dell'opera scelta nello stile citazionale di cui hai bisogno: APA, MLA, Harvard, Chicago, Vancouver ecc.
Puoi anche scaricare il testo completo della pubblicazione scientifica nel formato .pdf e leggere online l'abstract (il sommario) dell'opera se è presente nei metadati.
Articoli di riviste sul tema "Elokuvaus"
Rennes, Aleksi. "Bergsonilaisen elokuvateorian jäljillä". Lähikuva – audiovisuaalisen kulttuurin tieteellinen julkaisu 30, n. 4 (11 gennaio 2018): 6–18. http://dx.doi.org/10.23994/lk.69008.
Testo completoÖhman, Mia. "Peili-elokuvan vastaanotto Suomessa". Lähikuva – audiovisuaalisen kulttuurin tieteellinen julkaisu 32, n. 1 (1 aprile 2019): 27–45. http://dx.doi.org/10.23994/lk.80165.
Testo completoSeppälä, Mikko-Olavi. "Varastettu kuolema (1938) poliittisena elokuvana". Lähikuva – audiovisuaalisen kulttuurin tieteellinen julkaisu 30, n. 3 (26 ottobre 2017): 9–27. http://dx.doi.org/10.23994/lk.66588.
Testo completoKaukio, Virpi. "Rakkaus marginaaliseen paikkaan". Lähikuva – audiovisuaalisen kulttuurin tieteellinen julkaisu 36, n. 2 (17 settembre 2023): 8–25. http://dx.doi.org/10.23994/lk.136792.
Testo completoÖsterberg, Ira. "Musiikki ja kerronnan tasot Kirill Serebrennikovin elokuvassa Kesä". Lähikuva – audiovisuaalisen kulttuurin tieteellinen julkaisu 32, n. 2 (1 luglio 2019): 8–26. http://dx.doi.org/10.23994/lk.83447.
Testo completoSalmi, Hannu. ""Älkää milloinkaan kostako!": 1918 - Mies ja hänen omatuntonsa". Lähikuva – audiovisuaalisen kulttuurin tieteellinen julkaisu 31, n. 1 (21 maggio 2018): 29–43. http://dx.doi.org/10.23994/lk.70450.
Testo completoKurikka, Kaisa, e Jukka Sihvonen. "Köydenpunojan perilliset: kirjallisuuden ja elokuvan suhteista". Sananjalka 61, n. 61 (26 novembre 2019): 243–61. http://dx.doi.org/10.30673/sja.70047.
Testo completoFrigård, Johanna. "Värin lumous Villilintujen parissa -elokuvassa". Lähikuva – audiovisuaalisen kulttuurin tieteellinen julkaisu 35, n. 1-2 (22 aprile 2022): 9–28. http://dx.doi.org/10.23994/lk.116475.
Testo completoHupaniittu, Outi. "Kuviteltu vuosien 1916-1919 katkos ja kesä 1918 - suomalaisen elokuva-alan varsinainen kohtalonhetki". Lähikuva – audiovisuaalisen kulttuurin tieteellinen julkaisu 31, n. 1 (21 maggio 2018): 12–28. http://dx.doi.org/10.23994/lk.70449.
Testo completoAntola, Laura. "Hämähäkkimiehen seikkailut ”totuuden jälkeisessä” ajassa". Lähikuva – audiovisuaalisen kulttuurin tieteellinen julkaisu 33, n. 3-4 (11 dicembre 2020): 77–91. http://dx.doi.org/10.23994/lk.100441.
Testo completoTesi sul tema "Elokuvaus"
Kettunen, E. (Eveliina), e I.-M. (Iida-Maria) Kurki. "Disney-elokuvat tunnekasvatuksen apuna". Bachelor's thesis, University of Oulu, 2019. http://jultika.oulu.fi/Record/nbnfioulu-201905071623.
Testo completoKujala, J. (Jukka). "Miesopettaja itsenäisyyden ajan Suomessa elokuvan ja omaelämäkerran mukaan". Doctoral thesis, University of Oulu, 2008. http://urn.fi/urn:isbn:9789514286971.
Testo completoTiivistelmä Viime vuosien opettajapuheessa suomalaista miesopettajaa on sivuttu muun muassa lukumääräisen vähyyden, rikostaustaepäilyjen ja palkkauspolitiikan yhteydessä. Tämä kasvatushistoriallinen tutkimus tarkastelee narratiivisessa kehyksessä suomalaisten miesopettajien omaelämäkertoja ja heitä esittäviä elokuvia. Tarkasteltava jakso on ollut maan itsenäisyyden aika. Miesopettajien omaelämäkertojen kerronnassa kuvastuvat rehellinen elämänasenne, pyrkimys palvella ja miellyttää. Vanhemmalla sukupolvella korostuvat näkemykset yhteistyöstä ja talkoohengestä. Sodan jälkeistä aikaa esittelevässä kerronnassa kasvavat ristiriidat työpaikoilla ja työn ulkopuolisessa elämässä. Kaikki opettajapolvet mainitsevat opettajan työn arvostuksesta, mutta arvostuksen merkitys vähenee peruskoulua kohden tultaessa. Suomalaista koulunpitoa on muisteltu ja tarkasteltu lähdeaineistossa niin idyllin kuin konfliktin perspektiivistä. Elokuvien osalta konfliktivoittoisuus on merkitsevää. Ristiriidoille löytyy usein soviteltu ratkaisu. Useat elokuvat kritisoivat koulua kollektiivisena kasvatus- ja koulutusyhteisönä. Koululaitoksen negatiiviset kaiut siirtyvät valkokankaalle monien elokuvajaksojen välityksellä. Opettajakunta näyttäisi elokuvien mukaan olevan kaksijakoista. Toiset tukeutuvat kasvattavassa ja opettavassa vallankäytössään vankkaan laitosinstituutioon. Toinen elokuvan näyttämä opettajaryhmä sen sijaan ymmärtää yksilöllisen opetus- ja kasvatustavan merkityksen. Katsotun elokuva-aineiston perusteella jää vaikutelma, että yleisen koulupuheen arvot ja tavoitteet näkyvät valkokankaalla. Välillä elokuva myös kritisoi koulun arvomaailmaa. Tarkasteltavalla ajanjaksolla esikuvallinen opettajuus on muuttunut kristillisyyden sävyttämästä esimerkistä kohti demokratian muovaamaa moniarvoista kasvattajaa. Mikäli elokuvaa tarkastellaan tekijälähtöisesti, on suomalaisen elokuvan ohjaajakunnalla melko negatiivinen näkemys miesopettajistaan. Naiskäsikirjoittajien kynän jälki on myös värittänyt mieskuvauksia. Omaelämäkertojen tekstit sen sijaan eivät elokuvatekstejä vahvista, sillä opettajien kerronnassa ei ole virkaintoista paloa opetustehtäviin eikä oppilaiden perusteetonta kurittamista. Tutkimuksessa tarkastelin miesopettajaa historiallisessa kontekstissa elokuvalähteitten ja omaelämäkertojen mukaan. Miesopettajien roolimalli- ja esikuvaopettajuuden yleinen himmeneminen sodan jälkeen näkyy lähteiden valossa. Opettajan ammatti on Suomessa yhä enenevästi naisten ammatti. Nykyhetken tasa-arvosäädösten tulkinta ja palkkauksen jälkeenjääneisyys varmistavat kehitystä. Merkitykset ja piilo-odotukset, joita miesopettajalle on suomalaisessa koulujärjestelmässä asetettu, siirtyvät enenevästi naiselle. Tutkimuslähteiden valossa on mahdollista nähdä miesopettajan tarpeellisuutta koulussa. Samalla on myös nähtävissä kyseenalaisia käytänteitä, joita sukupuolellinen auktoriteettimuodostus voi pitää sisällään. Miesopettaja ammatissaan on joutunut toimimaan yhteiskunnan ja koulupalveluita kuluttavan väestön vahvan velvoitteen ja kontrollin alaisena. Tämä on vaikuttanut usein kaksijakoisen minäkuvan muovautumiseen. Opettajan siviilielämä ja työelämä ovatkin usein olleet ristiriitaisia
Rannanpää, H. (Henna). "”Siinä nyt oli pari muuttujaa”:maskuliinisuuksien representaatioita Dome Karukosken pohjoisessa road-elokuvassa Napapiirin sankarit". Master's thesis, University of Oulu, 2015. http://urn.fi/URN:NBN:fi:oulu-201501161020.
Testo completoSödö, M. (Milla). "”Nää oot runnoilija. Ookko nää taijjekoulusa? Sieltä nää löyvvät ihmisen”:Oulun seudun murre Miss Farkku-Suomi -elokuvassa". Master's thesis, University of Oulu, 2017. http://urn.fi/URN:NBN:fi:oulu-201704061435.
Testo completoLibri sul tema "Elokuvaus"
Piispa, Lauri. Elokuva historiassa, historia elokuvassa. Turku: k&h, Turun yliopisto, kulttuurihistoria, 2009.
Cerca il testo completoFrazier, Kevin. Pyhän kirjan varjo. Helsinki: Like, 2008.
Cerca il testo completoPantti, Mervi. Kansallinen elokuva pelastettava: Elokuvapoliittinen keskustelu kotimaisen elokuvan tukemisesta itsenäisyyden ajalla. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2000.
Cerca il testo completoMeri, Lauri. Tauno Palo. Helsingissä: Otava, 2008.
Cerca il testo completoHeiskanen, Outi. Elohuvia: Elokuvateatterien kotimainen kulta-aika. Helsingissä: Otava, 2009.
Cerca il testo completoLajien synty: Elokuvan rakkaimmat lajit : esittelyssä 147 genre-elokuvan helmeä. Helsinki: W. Söderström, 2009.
Cerca il testo completoBagh, Peter von. Elokuvan ilokirja. Helsingissä: Otava, 1990.
Cerca il testo completoTimonen, Lauri. Matti Ijäksen elokuvat. Helsinki: Like, 2013.
Cerca il testo completoElokuvan jälkeen: Runoja. Helsingissä: Otava, 1986.
Cerca il testo completoTimonen, Lauri. Aki Kaurismäen elokuvat. Helsingissä: Otava, 2006.
Cerca il testo completo