Thèses sur le sujet « Ungdom og »
Créez une référence correcte selon les styles APA, MLA, Chicago, Harvard et plusieurs autres
Consultez les 18 meilleures thèses pour votre recherche sur le sujet « Ungdom og ».
À côté de chaque source dans la liste de références il y a un bouton « Ajouter à la bibliographie ». Cliquez sur ce bouton, et nous générerons automatiquement la référence bibliographique pour la source choisie selon votre style de citation préféré : APA, MLA, Harvard, Vancouver, Chicago, etc.
Vous pouvez aussi télécharger le texte intégral de la publication scolaire au format pdf et consulter son résumé en ligne lorsque ces informations sont inclues dans les métadonnées.
Parcourez les thèses sur diverses disciplines et organisez correctement votre bibliographie.
Blindheim, Bergo Gunhild. « Ungdom, lesing og genus. En studie av ungdom og lesevaner sett i et genusperspektiv ». Thesis, Högskolan i Borås, Institutionen Biblioteks- och informationsvetenskap / Bibliotekshögskolan, 2012. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hb:diva-16341.
Texte intégralProgram: Bibliotekarie
Dimmeldal, Mia Tallerås. « Ungdoms Politiske Engasjement : En komparativ analyse av prosessene ved brede målinger av politisk interesse og deltagelse, for ungdom og voksne ». Thesis, Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet, Institutt for sosiologi og statsvitenskap, 2013. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:no:ntnu:diva-22611.
Texte intégralHennum, Nicole. « Kjærlighetens og autoritetens kulturelle koder : om å være mor og far for norsk ungdom ». Doctoral thesis, Norwegian University of Science and Technology, Department of Social Anthropology, 2002. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:no:ntnu:diva-2116.
Texte intégralUnstad, Kine Helen. « Mental Helse i Individualistisk og Kollektivistisk Kultur : En kulturpsykologisk studie av ungdom i Norge og Kina ». Thesis, Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet, Psykologisk institutt, 2011. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:no:ntnu:diva-15425.
Texte intégralThorson, Siri. « Traumer, teater og transformasjon : Psykososiale helseeffekter hos palestinsk ungdom etter deltakelse i teaterprosjekt ». Thesis, Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet, Institutt for kunst og medievitenskap, 2014. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:no:ntnu:diva-24932.
Texte intégralThis thesis examines the possible psychosocial health effects on Palestinian youth after participation in a theatre project. The thesis looks at the various options and natural threads that more or less can be seen between drama and theatre studies and new psychological research with human thoughts, experiences, reactions and psychosocial health in focus. The research operate son two levels. I have used empirical data obtained from a stay at Ashtar Theatre in Ramallah in Palestine and I have approached various theories. The analysis is divided into four subcategories based on my empirical findings: the socio-political and communicative, the social, the emotional and mental and the physical aspect. By summarizing the analysis, I find that theatre as an equal, accessible and constructive arena can provide youth confidence and experience that enables them to experience a form of positive self-transformation and posttraumatic growth.
Mjelva, Melissa Ibsen Fjørtoft. « "Samtale er kanskje det viktigste virkemiddelet vi har" : En kvalitativ intervjustudie av relasjonen mellom lærer og ungdom med atferdsvansker ». Thesis, Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet, Pedagogisk institutt, 2011. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:no:ntnu:diva-12590.
Texte intégralFjell, Kjetil. « Mellom selvkontroll og sosial kontroll : En uttesting av den generelle teorien for kriminalitet på ungdom ». Thesis, Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet, Psykologisk institutt, 2011. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:no:ntnu:diva-15431.
Texte intégralI “A general theory of crime”, presenterte Michael R. Gottfredson and Travis Hirschi (1990) en teori som kritiserte de rådende sosiologiske, psykologiske, biologiske og økonomiske modellene for kriminalitet. De mente at man måtte se kritisk på definisjonen til kriminalitet i stedet for kriminelle og endte med definisjonen” “acts of force or fraud undertaken in pursuit of self-interest”. Dermed blir kriminelle handlinger ansett som resultatet av søkenen etter øyeblikkelig og kortsiktig tilfredstillelse og består av risikofylte, spontane handlinger som utøverne ofte finner stimulerende. Dermed knyttes kriminalitet derfor opp mot generell antisosial atferd siden de deler de samme kriteriene. Dette har en del viktige konsekvenser for studiet av kriminalitet. Gottfredson og Hirschi mente at de greide å isolere to viktige faktorer for kriminell atferd: lav selvkontroll og mulighet. I tillegg fant de en tredje factor, kjønn, som de forsøksvis forklarer med forskjeller i oppdragelsesstil mellom gutter og jenter. Jeg brukte data fra det Nye Bergensprosjektet (1997-1999), hvor flere av variablene i dette prosjektet berører lav selvkontroll, mulighet og inneholder relevante demografiske data som kjønn og alder. Dette gjorde det mulig å teste den generelle teorien for kriminalitet empirisk. Det ble derfor forsøkt å teste hvorvidt lav selvkontroll er en predictor for antisocial og kriminell atferd uavhengig av andre faktorer som kjønn, alder, mulighet og vennskap med antisosiale venner på antisosial og kriminell atferd. I tillegg så jeg på hvorvidt lav selvkontroll sin effekt på antisosial og kriminell atferd modereres av mulighet. Endelig så ble disse funnene problematisert ved å diskutere dem opp mot funn i kriminalitet blant mennesker som er diagnostisert med ADHD og de biologiske implikasjonene dette har får vår forståelse av begrepet lav selvkontroll.
Brøske, Ingrid Holmli. « Ungdomslitteratur ? : En undersøkelse av to romaner for ungdom med særlig vekt på tematikk og tolkningsrom ». Thesis, Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet, Institutt for nordistikk og litteraturvitenskap, 2012. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:no:ntnu:diva-16573.
Texte intégralBaltzersen, Kristina. « Dialektisk atferdsterapi (DBT) i behandling av selvskading hos ungdom : Effekt av behandling og mulige behandlingsmekanismer ». Thesis, Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet, Psykologisk institutt, 2013. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:no:ntnu:diva-25241.
Texte intégralJagmann, Kirsten. « Tsjetsjenske foreldres synspunkter på hjelp til barn og unge med psykiske vansker etter krig og flukt ». Thesis, Nordic School of Public Health NHV, 2009. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:norden:org:diva-3165.
Texte intégralBackground: Many refugee children struggle with mental problems. This presents a challenge for the Norwegian health service. Purpose: This thesis aims to describe Chechenian parents’ experience of parenting in Chechnya and Norway respectively, and which initiatives they perceive to be best for their children’s mental health. Method: This descriptive study used a qualitative approach to interview ten parents who had immigrated to Norway from Chechnya. The themes in the interview guide were: Parenting role in the homeland; the children’s psychological situation; the wishes, viewpoints and thoughts of the parents concerning what might improve the possible poor mental health of the child; how the rigours of participation in the qualification programme demanded by immigration laws affect the parenting role. Data were analysed by content analysis. Findings: The parents reported that, after many years in Norway, their children and teenagers experience both mental and social difficulties including loneliness, difficulty fitting in with friends and adjusting to leisure activities. Some are behaviourally disturbed, and functioning socially is difficult. The children’s poor mental health and social challenges place great demands on the parents. Informants explained that they lack experience in having responsibility for raising children. Moving to Norway, they have left behind the child-rearing skills found in their family and social network. At the same time, they describe considerable differences in the parental goals and values of their homeland and Norway. Mothers especially, described a very exhausting daily life whilst participating in the qualification programme, balancing parental responsibilities whilst having their own mental difficulties. Having little or no free time increased their stress levels. Parents want help with health-promoting initiatives such as leisure activities, network building, cultural activities, and teaching of parenting skills, but their experience of child-therapy has been negative. Most of all, they want time to be parents for their children. Conclusions: The reception of large families where both parents and children have endured traumatic experiences is complicated, and demands a coordinated effort from the local council, where the child’s perspective must be as central as the parents’ circumstances, preferably with a separate qualification programme for children. In particular, programmes must be organised with good parenting function in mind.
ISBN 978-91-85721-63-4
Svarva, Martin Fredus. « "Hva skal du bli når du blir stor, da?" : En kvalitativ studie av sammenhengen mellom sosial bakgrunn, fremtidskonstruksjoner og utdannings- og yrkesvalg blant ungdom ». Thesis, Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet, Institutt for sosiologi og statsvitenskap, 2010. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:no:ntnu:diva-12208.
Texte intégralRiseth, Stine. « Hva vektlegger lærere i en spesialskole i sitt arbeid med barn og ungdom med depresjoner ? : En kvalitativ intervjustudie ». Thesis, Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet, Pedagogisk institutt, 2012. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:no:ntnu:diva-16905.
Texte intégralStorli, Aashild. « IP - et verktøy for brukermedvirkning og samhandling ? : Et systemperspektiv på bruk av individuelle planer for ungdom med behov for langtilsiktede og samvirkende tjenester - i overgang til voksenliv ». Thesis, Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet, Institutt for sosialt arbeid og helsevitenskap, 2010. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:no:ntnu:diva-11571.
Texte intégralDirdal, Tine Uglem. « Inn På Tunet i arbeid med ungdom i avlastningstiltak på en gård : Trivsel og mestring på gården ut i fra ungdommenes perspektiv ». Thesis, Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet, Institutt for sosialt arbeid og helsevitenskap, 2012. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:no:ntnu:diva-17016.
Texte intégralThe use of animals and the farmyard environment for treatment of human beings has become increasingly popular during recent years. Evidence of this is apparent in research journals and reports, in particular within research on psychological problems, elderly with dementia and work with kindergartens and schools. A somewhat less explored area is the effect of this way of treatment on children and adolescents currently in contact with child protection. Using animals and farm work in treatment or therapy of people has been termed as green care (in Norwegian: “grønn omsorg” or “Inn på tunet” (IPT). Research within this area indicates that people suffering from psychological problems, dementia or learning disabilities can greatly benefit from close contact with animals and experiencing life on a farm. Benefits include positive experiences, improved self confidence and a feeling of accomplishment and coping. Previous studies have focused on interviewing adults going through this treatment, while the children's opinions are seldom heard. This master thesis is based on qualitative, semi-structured interviews and participating observation. The informants were 6 children in age between 16 and 20, who were visiting a farm to relieve their parents or themselves. In this case the farm is Buan farm. An interview guide was devised and participating observation was carried out during two weekend visits to the farm. The thesis focuses on the adolescents opinions and experiences from visiting the farm. The following research question has been chosen for this work: How do teens in contact with child protection experience life on a farm, and how can these experiences contribute to coping? The results of my study show that the most important factors for the adolescents are the social interactions, the positive experiences, the animals, the feeling of accomplishment and learning as well as a feeling of safety and belonging. The adolescents listed these factors as reasons for enjoying their visits to the farm. I show how these factors can contribute to developing a general resilience in the adolescents through coping in dyad, family and a social network. I argue strongly that visiting the farm helps to improve the adolescents everyday coping and resilience.
Nystad, Pia-Liisa Savonius. « Venner er nær, de forstår en og de godtar en som person sjølv om man er litt rar : En Q-metodologisk studie av vennskapsrelasjoner hos ungdommer i aldren 18 - 22 år i Finnmark ». Thesis, Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet, Institutt for voksnes læring og rådgivningsvitenskap, 2012. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:no:ntnu:diva-20248.
Texte intégralFormålet med denne masteroppgaven er å bidra til økt bevissthet om hvordan ungdommer sjølv opplever vennskapsrelasjonene sine. Hva er det som skjer i spontane og frivillige relasjoner mellom ungdommer og hvordan ser de på de andre og på seg sjølv med utgangspunkt i relasjonene til hverandre? En viten om disse synspunktene og mekanismene bak dem kan hjelpe de voksne, også rådgivere, til å fremme vekst og læring hos ungdommer. Studien bygger på forskningsspørsmålet: Hvordan opplever ungdommer i alderen 18 - 22 år vennskap og venner fra ståstedet sitt? Det empiriske forskningsmaterialet er samlet inn ved bruk av Q-metodologi. I undersøkelsen gjennomførte 44 ungdommer en Q-sortering, der de sorterte 36 utsagn om vennskap etter sorteringsbetingelsen: Sorter utsagnene ut fra ditt eget ståsted som den personen du er. Det er de subjektive opplevelsene til deltakerne som derfor danner grunnlaget for sorteringa, analysen og den videre tolkinga av resultatene. Gjennom en faktoranalyse av materialet ble det avdekket tre faktorer som representerer tre mulige syn på hvordan ungdommer opplever relasjonene til venner. Det var mange likheter i de tre synene, men det var også store ulikheter. Faktor 1 foretrekker nære og trygge relasjoner til gamle, gode venner, faktor 2 liker å bli kjent med nye mennesker og gjøre nye erfaringer og faktor 3 syns det er best å vurdere nøye og si fra hvis noe ikke fungerer som det skal, uansett om det gjelder gamle eller nye venner. Disse funnene blir satt i sammenheng med relevant teori og drøftet nøye.
Setså, Wenche. « Å leve et dobbelt liv. : En kvalitativ studie av unges opplevelse med diagnosen ADHD og medikamentell behandling ». Thesis, Nordic School of Public Health NHV, 2007. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:norden:org:diva-3220.
Texte intégralThe aim of the study was to investigate how youths with a diagnosis of attention deficit hyperactivity disorder (ADHD) experienced the disorder, it`s treatment and the consequences of the diagnosis and treatment on their daily life. Method: Ten youths between 13 and 18 years on age (five were females and five were males) with a diagnosis of attention deficit disorder who were patients in an outpatient unit for children and adolescents were interviewed by the author. The interviews were audiotaped and analyzed by principles and methods of Grounded Theory. Findings: Four main themes/basic areas were identified: Friends, school, leisure time and home. Friends: They characterised their relationships with friends as different. School: their experience of the school was centred around make a secret about the illness. Leisure time was described as to conceal their illness. Home was described as relief. A core category uniting these basic themes was the feeling of having a “double life” the essence of which was feeling shame about the diagnoses, fear of being different form other youths and insecurity about their future. This led to considerable effort being spent on concealing their use of medication. Their view on the medication was dominated by ambivalence. On one hand it helped them handle their daily routines, on the other it was a signal of being different from other youths. The study indicated that essential parts of the subjective life of these youths consisted of thoughts about their diagnosis, negative social consequences and efforts to avoid stigma.
ISBN 978-91-85721-16-0
Persen, Linn Helen. « En kvalitativ intervjustudie av hva spesialpedagoger på en skole ved en barne- og ungdomspsykiatrisk avdeling vektlegger i opplæringstilbudet for ungdom med Asperger syndrom ». Thesis, Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet, Pedagogisk institutt, 2010. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:no:ntnu:diva-12155.
Texte intégralLien, Marthe Granbu. « Jeg fikk jo ikke vært ungdom på samme måte som jeg ville : En kvalitativ studie av tre elevers opplevelse av skolehverdagen under og etter kreftbehandling ». Thesis, Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet, Pedagogisk institutt, 2013. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:no:ntnu:diva-24683.
Texte intégral