Littérature scientifique sur le sujet « Läänit »
Créez une référence correcte selon les styles APA, MLA, Chicago, Harvard et plusieurs autres
Sommaire
Consultez les listes thématiques d’articles de revues, de livres, de thèses, de rapports de conférences et d’autres sources académiques sur le sujet « Läänit ».
À côté de chaque source dans la liste de références il y a un bouton « Ajouter à la bibliographie ». Cliquez sur ce bouton, et nous générerons automatiquement la référence bibliographique pour la source choisie selon votre style de citation préféré : APA, MLA, Harvard, Vancouver, Chicago, etc.
Vous pouvez aussi télécharger le texte intégral de la publication scolaire au format pdf et consulter son résumé en ligne lorsque ces informations sont inclues dans les métadonnées.
Articles de revues sur le sujet "Läänit"
Koskivirta, Anu. « Virkakunta varkaissa ». Ennen ja nyt : Historian tietosanomat 21, no 5 (29 octobre 2021) : 66–92. http://dx.doi.org/10.37449/ennenjanyt.110303.
Texte intégralMutka, Sari, et Mirja Satka. « Uudenmaan läänin terveydenhuollon opetuskentän jännitteet sosiaalityön pioneerin näkökulmasta ». Janus Sosiaalipolitiikan ja sosiaalityön tutkimuksen aikakauslehti 26, no 1 (5 mars 2018) : 21–39. http://dx.doi.org/10.30668/janus.63231.
Texte intégralHumppi, Sari-Leena. « DINE PM -projekti tuo tasa-arvoa koulumaailmaan ». Aikuiskasvatus 17, no 4 (1 décembre 1997) : 297–99. http://dx.doi.org/10.33336/aik.92465.
Texte intégralKUMER-HAUKANÕMM, K. « TEISE MAAILMASÕJA AEGNE EESTLASTE SUNDMIGRATSIOON LÄÄNDE ». Acta Historica Tallinnensia 17, no 1 (2011) : 95. http://dx.doi.org/10.3176/hist.2011.2.06.
Texte intégralVästrik, Ergo-Hart. « Lääne uus-paganluse piirjooni ». Mäetagused 03 (1997) : 41–52. http://dx.doi.org/10.7592/mt1997.03.ergopag.
Texte intégralKelomees, Raivo. « Sillad ja konfliktid ida-lääne kunstiteljel : Ida-Euroopa kui „lähedase Teise“ kodustamine 1990. aastatel [Bridges and conflicts on the Eastern-Western art axis : the domestication of Eastern Europe as „close Other“ in the 1990s] ». Philologia Estonica Tallinnensis, no 6 (2021) : 145–61. http://dx.doi.org/10.22601/pet.2021.06.07.
Texte intégralTamm, J. « PÕHJALIK UURIMUS LÄÄNE-EESTI LINNADE IMPORTKERAAMIKAST ». Estonian Journal of Archaeology 11, no 2 (2007) : 158. http://dx.doi.org/10.3176/arch.2007.2.05.
Texte intégralGortfelder, Mark. « Maltusliku ehk Lääne-Euroopa abiellumustüübi kõrgaeg Eestis ». Ajalooline Ajakiri. The Estonian Historical Journal 177, no 3/4 (20 juin 2022) : 133–67. http://dx.doi.org/10.12697/aa.2021.3-4.01.
Texte intégralRussow, E. « REVIEWS : RIIA LINNAARHEOLOOGIA IDA JA LÄÄNE VAHEL ». Estonian Journal of Archaeology 14, no 2 (2010) : 173. http://dx.doi.org/10.3176/arch.2010.2.06.
Texte intégralKeevallik, J. « LÄÄNE-EUROOPA KUNSTIPÄRANDI RETSEPTSIOONIST EESTIS 19. SAJANDIL ». Proceedings of the Estonian Academy of Sciences. Humanities and Social Sciences 42, no 3 (1993) : 260. http://dx.doi.org/10.3176/hum.soc.sci.1993.3.03.
Texte intégralThèses sur le sujet "Läänit"
Salmi, K. (Kyllikki). « Katokomiteat Oulun läänin talousseurassa vuosien 1948 ja 1952 katojen selvittäjinä ». Master's thesis, University of Oulu, 2014. http://urn.fi/URN:NBN:fi:oulu-201405291584.
Texte intégralLassila, J. (Juhani). « Lapin koulutushistoria - Kirkollinen alkuopetus, kansa-, perus- ja oppikoulut, osa 1 ». Doctoral thesis, University of Oulu, 2001. http://urn.fi/urn:isbn:9514264541.
Texte intégralTiivistelmä Tavoitteenani on selvittää Lapin kirkollisten alkuopetuskoulujen sekä kansa-, perus- ja oppikoulujen historiaa kuntakohtaisesti lukuvuoden 1998-99 loppuun saakka. Kyseessä on perustutkimus. Tarkastelu alkaa kunkin koulumuodon ensimmäisen oppilaitoksen käynnistymisestä. Vuoden 1750 tienoilla aloittivat Utsjoella Suomen ensimmäiset kiertävät katekeetat opetustyönsä. Ensimmäinen kansakoulu avattiin Rovaniemellä 1870. Lappi siirtyi peruskoulujärjestelmään 1972. Tornion pedagogio sai perustamisluvan 1630. Kirkolliset koulut olivat kiinteitä tai kiertäviä. Kiinteiden koulujen merkitys Lapissa oli vähäinen. Kiertävät koulut ryhmitellään katekeetta- ja kiertokouluiksi. Niiden opetustavoitteet olivat yhteneväiset. Katekeettojen palkat maksoi valtio. Kiertokoulujen toiminnan rahoittivat lähinnä seurakunnat. Katekeettakouluja perustettiin vain Pohjois- ja Itä-Lapin seurakuntiin. Muissa seurakunnissa opetuksesta vastasivat kiertokoulut. Lapin kiertävissä kouluissa oli vielä 1920-luvun alussa enemmän kouluikäisiä kuin kansakouluissa. Viimeinen katekeettakoulu suljettiin Inarissa 1954. Kansa- ja peruskoulujen toiminta-aika jakaantuu luontevasti neljään jaksoon. Lähtöpiste on kansakouluasetuksen syntymävuosi 1866, ja ensimmäinen etappi päättyy 1898 piirijakoasetuksen antamiseen. Kansakouluasetus ei määrännyt maalaiskuntia perustamaan kansakouluja, mutta teki sen mahdolliseksi. Lukuvuonna 1897-98 oli Lapissa vain 24 koulua. Piirijakoasetus toi kouluja myös suurimpiin sivukyliin. Lukuvuonna 1920-21 kouluja oli 96. Oppivelvollisuuslaki annettiin 1921. Lapin asukkaat olivat aktiivisia, ja syksyllä 1929 kansakouluja oli jo 205. Väkevästi elettyinä sodanjälkeisinä vuosina Lapissa käynnistettiin vielä yli 160 uutta kansakoulua. Lukuvuonna 1957-58 kouluja oli ennätysmäärä 425. Neljäs tarkastelukausi käsittää lukuvuodet 1958-99, jolloin kansa- ja peruskoululait olivat voimassa. Suomea ja ennenkaikkea Lappia kohtasi 1960-luvulla suuri murros. Väestön voimakas kasvu pysähtyi kääntyen laskuun. Muuttoliike suuntautui maatalouskylistä kaupunkeihin, Etelä-Suomeen ja Ruotsiin. Ala-asteita oli 1974-75 enää 313. Valtion toimenpitein tilanne tasoittui 15 vuodeksi, ja kouluja oli 1989-90 vielä 281. Lama ravisteli 1990-luvulla Suomea. Lapissakin työttömyys kasvoi aiheuttaen poismuuttoaallon. Syksyllä 1998 ala-asteita oli 200. Torniossa oli pitkään Lapin ainoa oppikoulu. Kemistä tuli oppikoulukaupunki 1897. Syksyllä 1939 oli Lapissa kolme yliopistoon johtavaa oppilaitosta. Sodan jälkeen, erityisesti 1960-luvulla, perustettiin Lappiin runsaasti oppikouluja
Lassila, J. (Juhani). « Lapin koulutushistoria - Kirkollinen alkuopetus, kansa-, perus- ja oppikoulut, osa 2 ». Doctoral thesis, University of Oulu, 2001. http://urn.fi/urn:isbn:9514264630.
Texte intégralTiivistelmä Tavoitteenani on selvittää Lapin kirkollisten alkuopetuskoulujen sekä kansa-, perus- ja oppikoulujen historiaa kuntakohtaisesti lukuvuoden 1998-99 loppuun saakka. Kyseessä on perustutkimus. Tarkastelu alkaa kunkin koulumuodon ensimmäisen oppilaitoksen käynnistymisestä. Vuoden 1750 tienoilla aloittivat Utsjoella Suomen ensimmäiset kiertävät katekeetat opetustyönsä. Ensimmäinen kansakoulu avattiin Rovaniemellä 1870. Lappi siirtyi peruskoulujärjestelmään 1972. Tornion pedagogio sai perustamisluvan 1630. Kirkolliset koulut olivat kiinteitä tai kiertäviä. Kiinteiden koulujen merkitys Lapissa oli vähäinen. Kiertävät koulut ryhmitellään katekeetta- ja kiertokouluiksi. Niiden opetustavoitteet olivat yhteneväiset. Katekeettojen palkat maksoi valtio. Kiertokoulujen toiminnan rahoittivat lähinnä seurakunnat. Katekeettakouluja perustettiin vain Pohjois- ja Itä-Lapin seurakuntiin. Muissa seurakunnissa opetuksesta vastasivat kiertokoulut. Lapin kiertävissä kouluissa oli vielä 1920-luvun alussa enemmän kouluikäisiä kuin kansakouluissa. Viimeinen katekeettakoulu suljettiin Inarissa 1954. Kansa- ja peruskoulujen toiminta-aika jakaantuu luontevasti neljään jaksoon. Lähtöpiste on kansakouluasetuksen syntymävuosi 1866, ja ensimmäinen etappi päättyy 1898 piirijakoasetuksen antamiseen. Kansakouluasetus ei määrännyt maalaiskuntia perustamaan kansakouluja, mutta teki sen mahdolliseksi. Lukuvuonna 1897-98 oli Lapissa vain 24 koulua. Piirijakoasetus toi kouluja myös suurimpiin sivukyliin. Lukuvuonna 1920-21 kouluja oli 96. Oppivelvollisuuslaki annettiin 1921. Lapin asukkaat olivat aktiivisia, ja syksyllä 1929 kansakouluja oli jo 205. Väkevästi elettyinä sodanjälkeisinä vuosina Lapissa käynnistettiin vielä yli 160 uutta kansakoulua. Lukuvuonna 1957-58 kouluja oli ennätysmäärä 425. Neljäs tarkastelukausi käsittää lukuvuodet 1958-99, jolloin kansa- ja peruskoululait olivat voimassa. Suomea ja ennenkaikkea Lappia kohtasi 1960-luvulla suuri murros. Väestön voimakas kasvu pysähtyi kääntyen laskuun. Muuttoliike suuntautui maatalouskylistä kaupunkeihin, Etelä-Suomeen ja Ruotsiin. Ala-asteita oli 1974-75 enää 313. Valtion toimenpitein tilanne tasoittui 15 vuodeksi, ja kouluja oli 1989-90 vielä 281. Lama ravisteli 1990-luvulla Suomea. Lapissakin työttömyys kasvoi aiheuttaen poismuuttoaallon. Syksyllä 1998 ala-asteita oli 200. Torniossa oli pitkään Lapin ainoa oppikoulu. Kemistä tuli oppikoulukaupunki 1897. Syksyllä 1939 oli Lapissa kolme yliopistoon johtavaa oppilaitosta. Sodan jälkeen, erityisesti 1960-luvulla, perustettiin Lappiin runsaasti oppikouluja
Livres sur le sujet "Läänit"
Ross, Heino. Venevere : Lääne-Virumaal. Tartu : Väike Viru, 2004.
Trouver le texte intégralMarran, Mikk. Eesti pöördub läände : Laari valitsus. Tallinn : Avita, 1999.
Trouver le texte intégralEstonia) Kevadkonverents "Eesti valikud idas ja läänes" (2002 Tallinn. Kevadkonverentsi "Eesti valikud idas ja läänes" ettekannete kogumik. Tallinn : Audentes Mainor Ülikool, 2002.
Trouver le texte intégralTerje, Hallik, Kukk Kristi 1979- et Laidla Janet, dir. Eestlaste põgenemine Läände Teise maailmasõja ajal : Artiklid ja elulood. Tartu : Korp ! Filiae Patriae, 2009.
Trouver le texte intégralHallik, Terje. Eestlaste põgenemine Läände Teise maailmasõja ajal : Artiklid ja elulood. Tartu : Korp ! Filiae Patriae, 2009.
Trouver le texte intégralHallik, Terje. Eestlaste põgenemine Läände Teise maailmasõja ajal : Artiklid ja elulood. Tartu : Korp ! Filiae Patriae, 2009.
Trouver le texte intégralLeete, Art. Kazõmi sõda : Šamanistliku kultuuri allakäik Lääne-Siberis. Tartu : Tartu Ülikool, 2002.
Trouver le texte intégralErkki, Vaisto, et Veikkanen Raili, dir. Mikkelin läänin kirjallisuus 1970-1984 : Tiedonlähdeopas ja kirjallisuusluettelo alueen kirjoista, tutkimuksista ja aikakafi au veikkanen rsta. Mikkeli : Mikkelin kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto, 1986.
Trouver le texte intégralNiemi, Irmeli, Liisa Suvikumpu et Hilkka Helminen. Ainola : Jean ja Aino Sibeliuksen koti. Helsinki : Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2004.
Trouver le texte intégralKarjahärm, Toomas. Ida ja lääne vahel : Eesti-Vene suhted 1850-1917. Tallinn : Eesti entsüklopeediakirjastus, 1998.
Trouver le texte intégral