Literatura académica sobre el tema "Maapallo"
Crea una cita precisa en los estilos APA, MLA, Chicago, Harvard y otros
Índice
Consulte las listas temáticas de artículos, libros, tesis, actas de conferencias y otras fuentes académicas sobre el tema "Maapallo".
Junto a cada fuente en la lista de referencias hay un botón "Agregar a la bibliografía". Pulsa este botón, y generaremos automáticamente la referencia bibliográfica para la obra elegida en el estilo de cita que necesites: APA, MLA, Harvard, Vancouver, Chicago, etc.
También puede descargar el texto completo de la publicación académica en formato pdf y leer en línea su resumen siempre que esté disponible en los metadatos.
Artículos de revistas sobre el tema "Maapallo"
Helle, Anna y Kaisa Kurikka. "Kirjallisuuden(tutkimuksen) kuvitteluvoima". AVAIN - Kirjallisuudentutkimuksen aikakauslehti, n.º 2 (3 de julio de 2017): 3–4. http://dx.doi.org/10.30665/av.66198.
Texto completoRosenberg, Mikko. "Kasvatus monilajiseen empatiaan". Aikuiskasvatus 40, n.º 3 (24 de septiembre de 2020): 176–86. http://dx.doi.org/10.33336/aik.98363.
Texto completoHaila, Yrjö. "Maapallon elämän vaiheet". Tiede & edistys, n.º 4 (1 de abril de 2016): 338–42. http://dx.doi.org/10.51809/te.105239.
Texto completoSilvennoinen, Heikki. "Maapallon kestokyvyn rajat on saavutettu". Aikuiskasvatus 35, n.º 2 (15 de mayo de 2015): 147–49. http://dx.doi.org/10.33336/aik.94138.
Texto completoSalonen, Arto O. y Marjatta Brady. "Ekososiaalinen sivistys herättää luottamusta tulevaisuuteen". Aikuiskasvatus 35, n.º 1 (15 de febrero de 2015): 4–15. http://dx.doi.org/10.33336/aik.94118.
Texto completoFoster, Raisa, Arto O. Salonen y Katja Sutela. "Taidekasvatuksen ekososiaalinen kehys: Kohti kestävyystietoista elämänorientaatiota". Kasvatus 53, n.º 2 (22 de abril de 2022): 118–29. http://dx.doi.org/10.33348/kvt.115918.
Texto completoVäänänen, Niina. "Kestävä käsityö auki purettuna ja yhteen koottuna". Aikuiskasvatus 40, n.º 3 (24 de septiembre de 2020): 239–46. http://dx.doi.org/10.33336/aik.98370.
Texto completoIsopahkala-Bouret, Ulpukka. "Jatkuva oppiminen on lupaus paremmasta tulevaisuudesta". Aikuiskasvatus 42, n.º 4 (16 de diciembre de 2022): 268–69. http://dx.doi.org/10.33336/aik.125282.
Texto completoLummaa, Karoliina. "Antroposeeni: ihmisen aika geologiassa ja kirjallisuudentutkimuksessa". AVAIN - Kirjallisuudentutkimuksen aikakauslehti, n.º 1 (3 de abril de 2017): 68–77. http://dx.doi.org/10.30665/av.66194.
Texto completoPecoraro, Maria, Miia Grénman, Roni Lappalainen, Juulia Räikkönen, Ilari Sääksjärvi y Outi Uusitalo. "Planetaariset rajat: Kirjallisuuskatsaus kulutuksen ja biodiversiteetin välisistä yhteyksistä". Kulutustutkimus.Nyt 17, n.º 1-2 (11 de diciembre de 2023): 9–33. http://dx.doi.org/10.54333/kulutustutkimus.127427.
Texto completoTesis sobre el tema "Maapallo"
Hautala, J. (Jenna). "Boreaaliset suot maapallon hiilinieluina". Bachelor's thesis, University of Oulu, 2019. http://urn.fi/URN:NBN:fi:oulu-201901181080.
Texto completoIsokääntä, M. (Miikka). "Filosofien Jumala ja maapallon kehityshistoria:Thomas Burnetin teoria maapallon synnystä tieteellisen vallankumouksen ajan Englannin ja Ranskan fyysis-teologisessa keskustelussa". Bachelor's thesis, University of Oulu, 2017. http://urn.fi/URN:NBN:fi:oulu-201710193002.
Texto completoTurunen, H. (Helka). "CO₂-balance in the athmosphere and CO₂-utilisation:an engineering approach". Doctoral thesis, Oulun yliopisto, 2011. http://urn.fi/urn:isbn:9789514294877.
Texto completoTiivistelmä Väitöskirjatyössä sovelletaan insinööritieteissä käytettyjä metodeja ja tietämystä määriteltäessä ilmakehän CO₂-tase sekä antropogeenisten hyötykäyttökohteiden merkitys teollisissa prosesseissa ja globaaleissa CO₂-virroissa. Lisäksi pohditaan uusien CO₂-hyötykäyttösovellusten kaupallistamiseen liittyviä rajoitteita. Näitä aiheita on tutkittu käymällä läpi tieteellistä kirjallisuutta ja tekemällä laskelmia. Insinööritieteistä tutun taselaskennan avulla tarkastellaan ilmakehän CO₂-virtoja. Sen pohjalta määritetään numeerisesti maapallon CO₂-kantokyky. Tuloksista johdetaan suoria ja epäsuoria toimenpide-ehdotuksia, joiden avulla voidaan lieventää ilmakehän CO₂-ylikuormaa. Kartoitusmenetelmän avulla selvitetään hyötykäytön kannalta edulliset CO₂:n aineominaisuudet. Kemiantekniikan näkökulmasta ominaisuudet, jotka parantavat aineen- ja lämmönsiirtoa, ovat kiinnostavimpia. Nämä ominaisuudet tulevat esille silloin, kun fluidi on ylikriittisessä olomuodossa. Termodynaamisia laskentamenetelmiä sovelletaan esimerkkiseosten olomuodon eli faasin määrityksessä. Tulokset osoittavat, että jopa verraten yksinkertaiset menetelmät antavat tietoja, jotka auttavat ymmärtämään laboratoriokokeiden faasikäyttäytymistä. Teollisen mittakaavan kemiallisten prosessien kehityksessä ja suunnittelussa termodynamiikan hallitseminen on keskeinen edellytys. Jos CO₂:n kiinnostavia ominaisuuksia toivotaan hyödynnettävän teollisesti, korkeapaineisten systeemien termodynaamisen teorian hallinta sekä aineominaisuuksien määrittäminen kaikille systeemiin osallistuville komponenteille ja niiden seoksille nousee merkittävään asemaan. Läpikotainen teorian ja teknisten perusteiden hallitseminen ei vielä takaa menestyksellistä teknologiansiirtoa pienestä suureen mittakaavaan. Lisäksi tarvitaan myönteinen ja kannustava yhteiskuntajärjestelmä. Mikäli tavoitellaan vielä rohkeampaa kehitysnäkymää, tilannetta, jossa luonnon tavoin CO₂-prosessien energianlähteenä käytettäisiin auringonvaloa, havaitaan, että tämäkin askel edellyttäisi termodynaamista menetelmäkehitystä. Keskeinen termodynaaminen konsepti on työ. Työ siirtää energiaa ympäristön ja systeemin välillä. Tämä on määritelty jo klassisessa mekaniikassa; kappaleen siirto tietystä paikasta toiseen. Kemiantekniikassa työlle on kehitetty käyttökelpoisia kaavoja paine–tilavuus–lämpötila-systeemeihin. Mikäli työn elementit kyettäisiin määrittelemään auringonvalon fotoenergialle, avaisi se uusia näkymiä reaktiokemiaan. Silloin termodynamiikan sijaan voitaisiin ehkä mieluummin puhua 'photodynamiikasta'. Ilmaston lämpeneminen on ongelma, jonka lieventämiseen tarvitaan useanlaisia toimia. Etsittäessä tietä kohti hiilineutraalia yhteiskuntaa, insinöörit voivat avustaa suunnan löytämisessä hyödyntämällä tieteenalallaan käytettyjä metodeja ja teorioita sekä tarpeen vaatiessa kehittää niitä edelleen uusille alueille
Libros sobre el tema "Maapallo"
Lunkka, J. P. Maapallon ilmastohistoria: Kasvihuoneista jääkausiin. Helsinki: Gaudeamus Helsinki University Press, 2008.
Buscar texto completoJarkko, Aarniala, Lille Sten 1900- y Holmberg Nils A. 1911-, eds. Favell: 3-mastoparkin viimeinen purjehdus maapallon ympäri 1933-1934. [Helsinki?]: Merikustannus, 1985.
Buscar texto completoSfairopoiia: Pallojen ja ympyröiden koneistot vanhalla ajalla. Helsingissä: Tähtitieteellinen yhdistys Ursa, 2009.
Buscar texto completoFavell: 3-mastoparkin viimeinen purjehdus maapallon ympari 1933-1934. Merikustannus, 1985.
Buscar texto completoMaapallon Seuraavat 100 Vuotta: Elamasta on kysymys (The Next One Hundred Years: Shaping the Fate of Our Living Earth - in Finnish). Kirjayhtyma, 1992.
Buscar texto completo