Literatura académica sobre el tema "Ennallistaminen"
Crea una cita precisa en los estilos APA, MLA, Chicago, Harvard y otros
Índice
Consulte las listas temáticas de artículos, libros, tesis, actas de conferencias y otras fuentes académicas sobre el tema "Ennallistaminen".
Junto a cada fuente en la lista de referencias hay un botón "Agregar a la bibliografía". Pulsa este botón, y generaremos automáticamente la referencia bibliográfica para la obra elegida en el estilo de cita que necesites: APA, MLA, Harvard, Vancouver, Chicago, etc.
También puede descargar el texto completo de la publicación académica en formato pdf y leer en línea su resumen siempre que esté disponible en los metadatos.
Artículos de revistas sobre el tema "Ennallistaminen"
Mustajärvi, Linda Johanna, Janne Sakari Kotiaho, Atte Moilanen, Mikko Mönkkönen y Leila Suvantola. "Ekologisten haittojen hyvittäminen suojelualueita ennallistamalla". Alue ja Ympäristö 48, n.º 2 (19 de diciembre de 2019): 83–98. http://dx.doi.org/10.30663/ay.70941.
Texto completoPihlajaniemi, Henna, Mirja Siuruainen, Kari Laine, Salla Kananen, Sirkka-Liisa Peteri, Aino Hämäläinen y Tuomas Kauppila. "Kestävää viherrakentamisen ja ennallistamisen kasvimateriaalia pohjoisille matkailualueille". Suomen Maataloustieteellisen Seuran Tiedote, n.º 23 (31 de enero de 2008): 1–5. http://dx.doi.org/10.33354/smst.76997.
Texto completoKetola, Tarmo, Lassi Ahlvik, Christoffer Boström, Jaana Bäck, Jukka Jokimäki, Kirsi Pauliina Kallio, Liisa Kulmala et al. "Soiden ennallistamisen suoluonto-, vesistö- ja ilmastovaikutukset. Luontopaneelin yhteenveto ja suositukset luontopolitiikan suunnittelun ja päätöksenteon tueksi." Suomen Luontopaneelin julkaisuja, 13 de julio de 2021. http://dx.doi.org/10.17011/jyx/slj/2021/3a.
Texto completo"Soiden ennallistamisen suoluonto-, vesistö-, ja ilmastovaikutukset. Vertaisarvioitu raportti." Suomen Luontopaneelin julkaisuja, 13 de julio de 2021. http://dx.doi.org/10.17011/https://doi.org/10.17011/jyx/slj/2021/3b.
Texto completoKareksela, Santtu, Paavo Ojanen, Kaisu Aapala, Tuomas Haapalehto, Jari Ilmonen, Markku Koskinen, Raija Laiho et al. "Soiden ennallistamisen suoluonto-, vesistö-, ja ilmastovaikutukset. Vertaisarvioitu raportti." Suomen Luontopaneelin julkaisuja, 13 de julio de 2021. http://dx.doi.org/10.17011/jyx/slj/2021/3b.
Texto completoPunttila, Pekka, Olli Autio, Janne Kotiaho, D. Kotze, Olli Loukola, Norbertas Noreika, Anna Vuori y Kari Vepsäläinen. "Rämeiden ojituksen ja ennallistamisen vaikutukset elinympäristön rakenteeseen, kasvillisuuteen ja muurahaisiin". Metsätieteen aikakauskirja 2016, n.º 1 (2016). http://dx.doi.org/10.14214/ma.5976.
Texto completoMustajärvi, Linda, Janne Kotiaho y Leila Suvantola. "Suojeltujen soiden potentiaali luontohaittojen hyvittämisessä on hiipumassa?" Alue ja Ympäristö 51, n.º 1 (23 de junio de 2022). http://dx.doi.org/10.30663/ay.115644.
Texto completoSaastamoinen, Uula, Riikka Paloniemi, Heidi Lehtiniemi, Iikka Oinonen y Juuli Närhi. "Ekologinen siirtymä ja valtasuhteiden muutos". Alue ja Ympäristö 51, n.º 1 (23 de junio de 2022). http://dx.doi.org/10.30663/ay.113899.
Texto completoTesis sobre el tema "Ennallistaminen"
Menberu, M. W. (Meseret Walle). "Hydrology of peat-dominated headwater catchments:theories and empirical analysis of the impacts of anthropogenic disturbance". Doctoral thesis, Oulun yliopisto, 2018. http://urn.fi/urn:isbn:9789526219370.
Texto completoTiivistelmä Suomessa on ojitettu iso pinta-ala turvemaita. Ojituksen seurauksena turvemaiden hydrologia on muuttunut ja valumavesien laatu heikentynyt orgaanisen aineksen hajoamisen, mineralisaation ja ravinteiden liikkeellelähdön seurauksena. Valumavedet sisältävät usein metalleja ja ravinteita, jotka heikentävät alapuolisten vesistöjen laatua ja ekologista tilaa. Turvemaiden ennallistaminen ojia tukkimalla tai patoamalla voi vähentää näitä haitallisia vaikutuksia ja palauttaa suoekosysteemin luonnollisen toiminnan ajan saatossa. Tässä väitöstyössä hyödynnettiin kansallista soiden ennallistamisen monitorointiverkostoa, jossa on vedenlaadusta, valunnasta ja vesipintojen korkeudesta aineistoa ennen ja jälkeen soiden ennallistamisen sekä vastaavaa aineistoa luonnontilaisilta vertailualueilta. Tämä aineisto mahdollisti ojituksen ja ennallistamisen hydrologisten vaikutusten tutkimisen ”Ennen-Jälkeen-Kontrolli” – asetelmalla. Tutkimuksessa oli 44 tutkimuskohdetta, jotka edustivat kattavasti Suomen eri ilmastovyöhykkeitä. Näistä seitsemällä kohteella tutkittiin myös valunnan muodostumisen dynamiikkaa turvemetsätalousmailla, ennallistetuilla soilla sekä luonnontilaisilla soilla. Tutkimuksen havaittiin, että ennallistamisen seurauksena vesipintojen taso ja vaihtelu palautui (24 kohdetta) lähelle luonnon tilaa (19 kohdetta). Tulos osoittaa, että kunnostus mahdollistaa suoekosysteemille tyypillisten kasvien palautumisen. Vedenlaatuun liittyvät selvitykset sen sijaan osoittivat, että ojituilla alueilla liuennut orgaaninen hiili (DOC), kokonaisfosfori (Ptot) ja kokonaistyppi (Ntot) pitoisuudet olivat korkeita huokosvesissä. Ravinnepitoisuudet kohosivat edelleen ensimmäisenä vuotena ennallistamisen jälkeen, sillä varsinaiset ennallistamistoimet (puiden kaato, ojien tukkiminen) aiheuttivat häiriötä alueella. Tästä huolimatta DOC ja ravinnepitoisuudet laskivat lähemmäksi luonnontilaisia vertailualueita seuraavina vuosina. Aineiston perusteella, vesikorkeus, maaperän ja ilman lämpötila, suotyyppi ja suon ravinnetaso vaikuttivat veden laatuun. Valunnan vasteet valuma-alueella osoittivat monimutkaisia valunta-sadantaprosesseja turvemailla. Nuoren veden osuus valunnasta sateiden jälkeen vaihteli suuresti tutkimuskohteilla, mutta ojitetuilla/myöhemmin ennallistetuilla kohteilla oli keskimääräistä suurempi valunnan osuus kuin luonnontilaisilla vertailualueilla. Vesikorkeuden nosto ennallistuksessa lisäsi valunnan määrää verrattuna ojitettuun tilanteeseen tai luonnontilaiseen tilanteeseen. Ajanjaksoilla, ilman sadantaa, valuntaprosessit olivat hyvin samankaltaiset ojitetuilla ja myöhemmin ennallistetuilla sekä luonnontilaisilla vertailualueilla. Sateiden jälkeen ojaverkosto muodosti lyhyitä virtausreittejä ja viipymää valuma-alueella. Vesivarastoa kuvaava ominaisantoisuus oli ojitetuilla aluilla merkittävästi heikompi kuin luonnontilaisilla kohteilla. Ennallistaminen vedenkorkeutta nostamalla sen sijaan näkyi merkittävästi korkeampana ominaisantoisuutena. Tätä selittää heikommin maatunut turvekerros suon pinnalla. Työn tulokset edistävät tietoa suokunnostuksen hydrologiasta. Tuloksia voidaan käyttää arvioimaan ja suunnittelemaan soiden ennallistamisen toimenpiteitä ja vaikutuksia
Libros sobre el tema "Ennallistaminen"
Lindholm, Marcus. Sagan om Linden: Berättelsen om ett fartyg, ett folkrederi och dess historiska bakgrund. Mariehamn]: Fartygsföreningen Linden, 2006.
Buscar texto completoHEAVENS, Mike. Mahtava Terveys Ja Parannus Kirjoituksia, Jotka Toimivat Ihmille Ja Ihmille: Jeesuksen Ja Apostolien Terveys, Parantaminen, Vapautuminen, Ihmeet, Ennallistaminen, Kokonaisuus, Voima, Raamattu, Herätys. Independently Published, 2021.
Buscar texto completo