Academic literature on the topic 'Transnational curriculum'
Create a spot-on reference in APA, MLA, Chicago, Harvard, and other styles
Consult the lists of relevant articles, books, theses, conference reports, and other scholarly sources on the topic 'Transnational curriculum.'
Next to every source in the list of references, there is an 'Add to bibliography' button. Press on it, and we will generate automatically the bibliographic reference to the chosen work in the citation style you need: APA, MLA, Harvard, Chicago, Vancouver, etc.
You can also download the full text of the academic publication as pdf and read online its abstract whenever available in the metadata.
Journal articles on the topic "Transnational curriculum"
Yates, Lyn. "Europe, transnational curriculum movements and comparative curriculum theorizing." European Educational Research Journal 15, no. 3 (May 2016): 366–73. http://dx.doi.org/10.1177/1474904116644939.
Full textCheng, Mien W. "The Southeast Asian higher education space: Transnational, international or national in new ways?" European Educational Research Journal 17, no. 6 (June 14, 2017): 793–808. http://dx.doi.org/10.1177/1474904117699627.
Full textClarke, Angela, Terry Johal, Kristen Sharp, and Shayna Quinn. "Achieving equivalence: a transnational curriculum design framework." International Journal for Academic Development 21, no. 4 (November 13, 2015): 364–76. http://dx.doi.org/10.1080/1360144x.2015.1092444.
Full textSharma, Rashika, and Sylila Monteiro. "Education for Sustainability: Curriculum Equivalence in Transnational Programmes." Global Studies Journal 5, no. 1 (2012): 59–66. http://dx.doi.org/10.18848/1835-4432/cgp/v05i01/40831.
Full textChun Kim, Young. "Transnational Curriculum Studies: Reconceptualization Discourse in South Korea." Curriculum Inquiry 40, no. 4 (September 2010): 531–54. http://dx.doi.org/10.1111/j.1467-873x.2010.00500.x.
Full textOlmedo, Irma M. "Raising Transnational Issues in a Multicultural Curriculum Project." Urban Education 39, no. 3 (May 2004): 241–65. http://dx.doi.org/10.1177/0042085904263061.
Full textBajaj, Monisha, and Lesley Bartlett. "Critical transnational curriculum for immigrant and refugee students." Curriculum Inquiry 47, no. 1 (January 2017): 25–35. http://dx.doi.org/10.1080/03626784.2016.1254499.
Full textGough, Noel. "Changing planes: rhizosemiotic play in transnational curriculum inquiry." Studies in Philosophy and Education 26, no. 3 (March 30, 2007): 279–94. http://dx.doi.org/10.1007/s11217-007-9034-6.
Full textWahlström, Ninni. "Equity: Policy Rhetoric or a Matter of Meaning of Knowledge? Towards a Framework for Tracing the ‘Efficiency-Equity’ Doctrine in Curriculum Documents." European Educational Research Journal 13, no. 6 (January 1, 2014): 731–43. http://dx.doi.org/10.2304/eerj.2014.13.6.731.
Full textGuo, Shibao, and Srabani Maitra. "Revisioning curriculum in the age of transnational mobility: Towards a transnational and transcultural framework." Curriculum Inquiry 47, no. 1 (January 2017): 80–91. http://dx.doi.org/10.1080/03626784.2016.1254504.
Full textDissertations / Theses on the topic "Transnational curriculum"
Ivanov, Sergej. "A Transnational Study of Criticality in the History Learning Environment." Doctoral thesis, Umeå universitet, Institutionen för språkstudier, 2016. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:umu:diva-127656.
Full textBakgrund Att kunna vara kritisk är ett förväntat studieresultat i ämnet historia på gymnasienivå i Sverige, Ryssland och Australien. Genom att lära sig om sitt lands och världens historia i klassrummet skapar elever en nationell identitet. På historielektioner förväntas elever vara kritiska men vad det innebär kan skilja sig åt i olika utbildningskontexter. Denna avhandling syftar därför till att undersöka hur undervisning i att vara kritisk sker på historielektioner i tre gymnasieklasser: en klass i norra Sverige, en i nordvästra Ryssland och en i sydöstra Australien. Mina språkkunskaper och kontakter i länderna har möjliggjort insamling av data som annars sällan jämförs. Metoder Undersökningen är en småskalig primärstudie med fokus på enskilda aspekter inom utbildningssystemet (Ember & Ember, 2001). Den har genomförts inom de ramar för komparativa utbildningsvetenskapliga studier som föreslagits av Phillips (2006). Med utgångspunkt i den anpassade ontologiska modellen av lärmiljön (Bhaskar, 1978; Brown, 2008) och de läroplansteoretiska begreppen formuleringsarenan och realiseringsarenan (Lindensjö & Lundgren, 2014) har jag samlat in data från makro-, mikrooch mesonivå i varje land. På makronivå analyseras de nationella styrdokument som reglerar historieundervisningen på gymnasiet i Sverige, Ryssland och Australien – den avsedda läroplanen. Eftersom gymnasieutbildningen i Australien främst styrs av delstaterna analyseras även styrdokumenten för den aktuella delstaten Victoria. Dessutom tas hänsyn till en rad andra utbildningspolitiska dokument med relevans för studien, såsom kommentarer till läroplaner och kursplaner från de undersökta länderna. Analysen syftar till att identifiera skrivningar som explicit refererar till kritiska perspektiv och tolka statusen av dessa skrivningar i ett utbildningspolitiskt sammanhang. Vidare identifierar jag några ramfaktorer för historieundervisningen i allmänhet, och för undervisning i att vara kritisk i synnerhet. På mikronivå genomförde jag semi-strukturerade intervjuer med lärare och deras elever i varje utbildningskontext. Intervjuguiden testades i en pilotundersökning med lärare och en fokusgrupp med elever som läste ett högskoleförberedande program i norra Sverige. I huvudstudien intervjuade jag tre lärare, en från varje land, och 16 av deras elever. Fyra elevintervjuer genomfördes, där tre elevintervjuer skedde i fokusgrupp och en individuellt. Samtliga intervjuer spelades in och transkriberades, och utvalda delar översattes till engelska. Alla deltagande skolor har gott rykte och ligger i medelstora städer i respektive land. Lärarna i studien är behöriga i historia och har mer än 20 års undervisningserfarenhet. Eleverna var vid studiens genomförande i snitt 17 år gamla. De svenska eleverna gick ett yrkesprogram och läste den obligatoriska kursen Historia 1a1. Eleverna i Ryssland och i Australien gick de program som ger allmän behörighet till studier på högskolenivå. De ryska eleverna läste en obligatorisk historiekurs på basnivå, medan de australiensiska eleverna läste en valbar kurs i Australiens historia. Insamlad intervjudata analyserades innehållsligt. Analysen syftar till att urskilja lärares och elevers uppfattningar om vad det innebär att vara kritisk samt deras erfarenheter och upplevelser av undervisningen i att vara kritisk, något som kan sägas ingå i den erfarna och upplevda läroplanen. På mesonivå observerades 17 historielektioner. Under observationen använde jag två till fyra inspelningsapparater beroende på undervisningsmoment. Inspelningarna kompletterades med fältanteckningar enligt en observationsmall (se Appendix 20). Därefter transkriberades den största delen av inspelningarna och utvalda delar översattes till engelska. Analysen syftar till att undersöka hur undervisningen i att vara kritisk, den genomförda läroplanen, förhöll sig till den avsedda läroplanen samt den erfarna och upplevda läroplanen. Resultat Studiens resultat tyder på att det finns olika formuleringar av vad det innebär att vara kritisk beroende på vilken nivå i styrdokumenten som undersöks. På läroplansnivå uttrycks det som en generisk förmåga att kunna ifrågasätta samt att kunna föra ett resonemang genom att styrka sina påståenden och dra rimligaslutsatser. På kursplanenivå för ämnet historia uttrycks det som en ämnesspecifik förmåga att kunna kritiskt granska källor och att kunna skapa mening utifrån historiska källor. Styrdokumentanalysen identifierar följande potentiella ramfaktorer för undervisning i att vara kritisk i historieklassrummet: den kunskapsorienterade läroplanen i Ryssland, nationella prov i historia i Ryssland och Australien, kursens svårighetsgrad och avsatt lärarledd tid i Sverige och Ryssland. Intervjuanalysen visar på att lärarna och eleverna betonar vikten av att ha ett kritiskt förhållningssätt i skolan och i vardagslivet. Inom ämnet historia uttrycks det, i samtliga länder, som en förmåga att kunna ifrågasätta 167 historiska narrativ. Dessutom förknippas det kritiska förhållningssättet med medborglig bildning i Sverige och Ryssland. Analysen av klassrumsdata tyder på att lärarna undervisar i att vara kritisk på i huvudsak tre sätt. Den svenska läraren fokuserar på att fostra elever till medborgare som delar specifika värderingar, vilket syftar till att undvika upprepade tragedier som förintelsen och försäkra sig om att elever gör ”goda” val i framtiden. Den ryska läraren, som eftersträvar narrativ mångfald i historieklassrummet, ser till att det åtminstone förekommer intra-narrativ mångfald med hänsyn till ramfaktorerna. Den australiensiska läraren undervisar sina elever i att skapa mening utifrån multimodala källor och försöker bidra till narrativ mångfald. Dock kontrollerar läraren vilka alternativa narrativ som får utrymme i klassrummet. Rysk och australiensisk klassrumsdata visar prov på att motstridiga historiska narrativ kan existera i undervisningsdiskursen, medan svensk data visar på ett enda historiskt narrativ under datainsamlingsperioden. Slutsatser Studiens resultat tyder på att läroplanernas ambitiösa förväntade studieresultat för kritiskt förhållningssätt kan påverkas av formuleringar i kursplaner, av lärares och elevers uppfattningar om vad det innebär att vara kritisk samt av andra skolrelaterade omständigheter. För att bidra till elevers möjligheter att ifrågasätta historiska narrativ skulle man kunna fokusera på att förse elever med nödvändiga bakgrundskunskaper i lägre årskurser. Ett ytterligare utvecklingsområde skulle kunna vara att balansera historiekursers omfattning i förhållande till avsatt tid. Slutligen bör förväntade studieresultat för kritiskt förhållningssätt stämma överens med de instruktioner lärarna får om måluppfyllelse även i kursplaner för ”enklare” historiekurser. Detta skulle kunna leda till en mer likvärdig undervisning i att vara kritisk för alla elevgrupper, vi
Sheldon, Douglas H. "'Another Thing': Literature, Containment Metaphors, and the Second Language/Transnational Composition Classroom." Kent State University / OhioLINK, 2013. http://rave.ohiolink.edu/etdc/view?acc_num=kent1373709955.
Full textSahb, Warlley Ferreira. "Tecnologias Digitais da Informação e Comunicação e o processo de expansão e integração da educação superior no MERCOSUL." Pontifícia Universidade Católica de São Paulo, 2016. https://tede2.pucsp.br/handle/handle/9879.
Full textCoordenação de Aperfeiçoamento de Pessoal de Nível Superior
The increase in higher education provision is a process supported or performed by the governments of several countries. This phenomenon is related to the increased level of economic processes demands as well as the democratization of countries regarding schooling of the population, increasing, therefore, social participation. Furthermore, it can also be related to the increasing demand for professional qualification. The expansion of higher education, while encouraging trans-national integration processes, also contributes to the fight against regional and social inequalities. This thesis analyzes the process of integration of Information and Communication Digital Technologies (ICDT) with the curriculum. Herein, we demonstrate that this is constituted as a formative element for the development and cultural and social unity of the MERCOSUR countries. It is important to consider the need and importance of guaranteeing the right to education and its strategic role for development in Latin America. Compared to the process of educational integration, which happened in Europe by the Bologna process, it is possible to observe a similar process in South America. By conducting a literature review, bibliographic and documentary research and by conducting a PhD research at the Open University of Portugal (UAb-PT), we could observe that the process of integration of ICDT in schools and curricula has taken place in an environment marked by strong social changes and expansion of technological resources, which are available to schools and universities. With this research, we aim at evaluating a critical contextualization of the concept of technology and its penetration in social relationships, causing several changes and implementing new concepts in schools, such as digital culture, culture of innovation and education in the age of mobility. Recognizing the evidence and importance of integrating ICDT in the school context, but at the same time, doing a critical and contextualized review, it appears that the inclusion of ICDT in education - in schools or universities - will not automatically bring changes or innovations to the curriculum. With regard to the importance of establishing a common transnational curricular base, there is the need for a proposal for the collaboration among Latin American countries, ranging from a basic platform of studies, plans, practices and training for Education. This basic platform can be named transnational curriculum. This is not exactly to propose a curriculum for schools within MERCOSUR or even in Latin America, but a curriculum from which it allows to plan and operate structuring training programs, dialogue, discussion and publication for educators, managers and students from the countries. We conclude that the expansion and educational integration requires a joint work among all parties involved in the process, to strategically and democratically deal with the diverse and complex issues of the coordination of ICDT in schools and curriculum
O aumento da oferta de educação superior é um processo claramente apoiado ou realizado pelos governos de diversos países. Esse fenômeno tem a ver com o aumento do grau de exigência dos processos econômicos e de democratização dos países em busca da escolarização das populações que ascendem a níveis maiores de participação social, mas também se relaciona com a procura necessária por qualificação profissional. Realizar esta expansão da educação superior, fomentando ao mesmo tempo os processos de integração transnacionais, contribui também para o combate às desigualdades regionais. O presente trabalho analisa o processo de integração das Tecnologias Digitais da Informação e Comunicação (TDIC) ao currículo para demonstrar que este constitui-se como elemento formativo e motor para o desenvolvimento e unidade cultural e social dos países do MERCOSUL, considerando-se, sobretudo, a necessidade e a importância da garantia do direito à educação e o seu papel estratégico para o desenvolvimento no âmbito da América Latina. Como no processo de integração educacional acontecido na Europa, por intermédio do Processo de Bolonha, pode-se observar o parecido processo no âmbito da América do Sul. Por intermédio da realização de uma revisão de literatura, de pesquisas bibliográficas e documentais e mediante a realização de um estágio doutoral realizado na Universidade Aberta de Portugal (UAb-PT), pode-se observar que o processo de integração das TDIC nas escolas e nos currículos vem ocorrendo num ambiente marcado por fortes mudanças sociais e expansão dos recursos tecnológicos, estes à disposição de escolas e universidades. Procura-se realizar nessa pesquisa uma contextualização crítica acerca do conceito de tecnologia e sobre a sua penetração nas relações sociais, provocando diversas mudanças e implantando novos conceitos nas escolas, tais como cultura digital, cultura da inovação e educação na era da mobilidade. Reconhecendo a evidência e importância da integração das TDIC no contexto escolar, mas, ao mesmo tempo, lançando sobre este fenômeno um olhar crítico e contextualizado, constata-se que a inserção das TDIC na educação - nas escolas ou nas universidades - também não trarão, de forma automática, mudanças ou inovações para os currículos. No que diz respeito à importância do estabelecimento de uma base curricular transnacional comum, vê-se a necessidade de uma proposta concebida numa ampla colaboração entre os países latino-americanos, a partir de uma plataforma básica de estudos, planejamentos, práticas e formação para a Educação. A esta plataforma básica pode dar-se o nome de currículo transnacional. Não se trata, exatamente, de propor um currículo para as escolas no âmbito do MERCOSUL ou mesmo da América Latina, mas de um currículo a partir do qual se permita planejar e operar programas estruturantes de formação, diálogo, debates e publicação para educadores, gestores e alunos entre os países. Concluímos que para que se tenha expansão e integração educacional é necessário um trabalho conjunto realizado entre todas as partes envolvidas neste processo, para que sejam tratadas de maneira estratégica e democrática as diversas e complexas questões que envolvem a articulação das TDIC nas escolas e nos currículos
Wirza, Yanty. "Identity, Language Ideology, and Transnational Experiences of Indonesian EFL Learners and Users: A Narrative Study." The Ohio State University, 2017. http://rave.ohiolink.edu/etdc/view?acc_num=osu1492781225459502.
Full textNordin, Andreas. "Kunskapens politik : En studie av kunskapsdiskurser i svensk och europeisk utbildningspolicy." Doctoral thesis, Linnéuniversitetet, Institutionen för pedagogik, psykologi och idrottsvetenskap, PPI, 2012. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:lnu:diva-21483.
Full textPeck, Mikaere Michelle S. "Summerhill school is it possible in Aotearoa ??????? New Zealand ???????: Challenging the neo-liberal ideologies in our hegemonic schooling system." The University of Waikato, 2009. http://hdl.handle.net/10289/2794.
Full textLeask, Betty. "Discursive constructions of internationalisation at an Australian University: implications for professional practice." 2005. http://arrow.unisa.edu.au:8081/1959.8/28306.
Full textBooks on the topic "Transnational curriculum"
United Nations Centre on Transnational Corporations. University curriculum on transnational corporations. New York: United Nations, 1991.
Find full textOnsman, Andrys. Cross-border teaching and the globalization of higher education: Problems of funding, curriculum quality, and international accreditation. Lewiston, N.Y: Edwin Mellen Press, 2010.
Find full textCross-border teaching and the globalization of higher education: Problems of funding, curriculum quality, and international accreditation. Lewiston: Edwin Mellen Press, 2009.
Find full textN, Rosenau James, ed. Transnational competence: Empowering professional curricula for horizon-rising challenges. Boulder, CO: Paradigm Publishers, 2009.
Find full textTransnational policy flows in European education: The making and governing of knowledge in the education policy field. Oxford: Symposium Books, 2014.
Find full textUniversity Curriculum on Transnational Corporations: International Business (University Curriculum on Transnational Corporations). United Nations, 1991.
Find full textGoodson, Ivor, Gary McCulloch, and Mariano González-Delgado. Transnational Perspectives on Curriculum History. Taylor & Francis Group, 2021.
Find full textGoodson, Ivor, Gary McCulloch, and Mariano González-Delgado. Transnational Perspectives on Curriculum History. Taylor & Francis Group, 2019.
Find full textGoodson, Ivor, Gary McCulloch, and Mariano González-Delgado. Transnational Perspectives on Curriculum History. Taylor & Francis Group, 2019.
Find full textGoodson, Ivor, Gary McCulloch, and Mariano González-Delgado. Transnational Perspectives on Curriculum History. Taylor & Francis Group, 2019.
Find full textBook chapters on the topic "Transnational curriculum"
Chisholm, Linda. "Transnational colonial entanglements." In Transnational Perspectives on Curriculum History, 163–80. Abingdon, Oxon; New York, NY: Routledge, 2020.: Routledge, 2019. http://dx.doi.org/10.4324/9780429468384-10.
Full textKing, LaGarrett J., Alana D. Murray, and Christine Woyshner. "African American curriculum history." In Transnational Perspectives on Curriculum History, 63–82. Abingdon, Oxon; New York, NY: Routledge, 2020.: Routledge, 2019. http://dx.doi.org/10.4324/9780429468384-5.
Full textHiraoka, Mari. "Transnational information flow and domestic concerns." In Transnational Perspectives on Curriculum History, 108–30. Abingdon, Oxon; New York, NY: Routledge, 2020.: Routledge, 2019. http://dx.doi.org/10.4324/9780429468384-7.
Full textMcCulloch, Gary, Ivor Goodson, and Mariano González-Delgado. "Introduction." In Transnational Perspectives on Curriculum History, 1–11. Abingdon, Oxon; New York, NY: Routledge, 2020.: Routledge, 2019. http://dx.doi.org/10.4324/9780429468384-1.
Full textGonçalves Vidal, Diana. "The failure of a pedagogical innovation." In Transnational Perspectives on Curriculum History, 181–97. Abingdon, Oxon; New York, NY: Routledge, 2020.: Routledge, 2019. http://dx.doi.org/10.4324/9780429468384-11.
Full textEstrela, Elsa. "The two faces of the same coin." In Transnational Perspectives on Curriculum History, 198–220. Abingdon, Oxon; New York, NY: Routledge, 2020.: Routledge, 2019. http://dx.doi.org/10.4324/9780429468384-12.
Full textMcCulloch, Gary, Ivor Goodson, and Mariano González-Delgado. "Conclusions." In Transnational Perspectives on Curriculum History, 221–25. Abingdon, Oxon; New York, NY: Routledge, 2020.: Routledge, 2019. http://dx.doi.org/10.4324/9780429468384-13.
Full textGoodson, Ivor. "From mystification to markets." In Transnational Perspectives on Curriculum History, 12–26. Abingdon, Oxon; New York, NY: Routledge, 2020.: Routledge, 2019. http://dx.doi.org/10.4324/9780429468384-2.
Full textMcCulloch, Gary. "Physics for the enquiring mind." In Transnational Perspectives on Curriculum History, 27–40. Abingdon, Oxon; New York, NY: Routledge, 2020.: Routledge, 2019. http://dx.doi.org/10.4324/9780429468384-3.
Full textMikser, Rain, and Ivor Goodson. "Narratives of education and curriculum transition in the former socialist European countries." In Transnational Perspectives on Curriculum History, 41–62. Abingdon, Oxon; New York, NY: Routledge, 2020.: Routledge, 2019. http://dx.doi.org/10.4324/9780429468384-4.
Full textConference papers on the topic "Transnational curriculum"
Carvalho, Janete. "The Field of Curriculum Studies in the Transnational Curriculum Inquiry Journal: Science, Counterscience, Antiscience?" In 2020 AERA Annual Meeting. Washington DC: AERA, 2020. http://dx.doi.org/10.3102/1581180.
Full textGhannam, Rami, and Imran Shafique Ansari. "Interactive Tree Map For Visualising Transnational Engineering Curricula." In 2020 Transnational Engineering Education using Technology (TREET). IEEE, 2020. http://dx.doi.org/10.1109/treet50959.2020.9189750.
Full textRyu, Yeonghwi. "Discrepancies Between Students' Belongingness and School Curricula in the Transnational Mobility Era in South Korea." In 2020 AERA Annual Meeting. Washington DC: AERA, 2020. http://dx.doi.org/10.3102/1577369.
Full textZhang, Zheng. "Literacy and Identity Options: A Case Study of Literacy Curricula in a New Brunswick Transnational Education Program in China." In 2019 AERA Annual Meeting. Washington DC: AERA, 2019. http://dx.doi.org/10.3102/1445232.
Full text