Dissertations / Theses on the topic 'Kapata'
Create a spot-on reference in APA, MLA, Chicago, Harvard, and other styles
Consult the top 50 dissertations / theses for your research on the topic 'Kapata.'
Next to every source in the list of references, there is an 'Add to bibliography' button. Press on it, and we will generate automatically the bibliographic reference to the chosen work in the citation style you need: APA, MLA, Harvard, Chicago, Vancouver, etc.
You can also download the full text of the academic publication as pdf and read online its abstract whenever available in the metadata.
Browse dissertations / theses on a wide variety of disciplines and organise your bibliography correctly.
Helmedag, Fritz. "Über Kapital im ‚Kapital‘." Universitätsbibliothek Chemnitz, 2015. http://nbn-resolving.de/urn:nbn:de:bsz:ch1-qucosa-160847.
Full textHelmedag, Fritz. "Über Kapital im ‚Kapital‘: Einige elementare Überlegungen." Technische Universität Chemnitz, 2014. https://monarch.qucosa.de/id/qucosa%3A20198.
Full textKadrmas, Lukáš. "Homogenní kapota - chování při nárazech impaktorem hlavy." Master's thesis, Vysoké učení technické v Brně. Fakulta strojního inženýrství, 2009. http://www.nusl.cz/ntk/nusl-228590.
Full textBjörkman, Mikael, and Per Karlsson. "Intellektuellt Kapital : Sambandet mellan intellektuellt kapital och substansmultipeln." Thesis, Södertörn University College, School of Business Studies, 2007. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:sh:diva-1028.
Full textSyfte: Syftet med denna uppsats är att undersöka om det finns något samband mellan intellektuellt kapital och substansmultipeln. Undersökningen omfattade 81 av de största Nordiska börsföretagen sett till omsättning och marknadsvärde under perioden 2001 till 2005.
Metod: Vi har använt oss av ett deduktivt tillvägagångssätt då vi studerat årsredovisningar och utifrån dessa försökt finna belägg för vårt antagande om sambandet mellan intellektuellt kapital och substansmultipeln.
Resultat/Slutsatser:
Det är inte statistiskt säkerhetsställt att det finns ett samband mellan intellektuellt kapital och substansmultipeln. Det kan finnas förklaringar till resultatet i de ord som valts att basera undersökningen på och om de ska rangordnas eller inte.
Ahlfridh, Philip, and Ebba Nordström. "Intellektuellt Kapital : Medelstora företags rapportering av intellektuellt kapital." Thesis, Högskolan Kristianstad, Fakulteten för ekonomi, 2020. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hkr:diva-20797.
Full textPrevious research has solely been focusing on companies with the restriction LargeCap and in this study we have studied what MidCap companies report regarding intellectual capital. The study results show a similar pattern with previous studies that has only analysed LargeCap. The purpose of this study is to examine what MidCap companies reports about intellectual capital, with collected data from Swedish listed companies. To meet the purpose has literature from previous research and empirical data from the sampled companies' annual reports from 2014 and 2018 been used. Due to this could an issue be established: which parts of intellectual capital are the listed companies reporting? The study of MidCap companies follows the same pattern in the reporting of intellectual capital as LargeCap companies. However, the result shows a lower frequency of reports in MidCap companies in relation to previous research about LargeCap companies. The study has contributed to a new theoretical perspective to illustrate companies reporting regarding intellectual capital. The research has contributed to differences in companies reporting are not dependent on the size to assess a reporting pattern. An empirical contribution is that the study has brought a new sample group for an existing theory and the practical contribution is that the stakeholders are getting informed which parts of intellectual capital companies are reporting and also how companies can utilize this study to adjust their reporting of intellectual capital.
Zwingenberger, Meike. "Soziales Kapital." Diss., lmu, 2004. http://nbn-resolving.de/urn:nbn:de:bvb:19-60289.
Full textCamber, Caroline, and Högberg Joanna. "Ekonomisk kapital vs Kulturellt kapital : Delat ledarskap i kulturinstitutioner." Thesis, Södertörn University College, School of Business Studies, 2009. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:sh:diva-2535.
Full textThere are many different ways to control an organisation. In cultural organisations, it has become more common to have several directors working simultaneously. Often, different individuals possess different cultural and economic experience, thus a variety of backgrounds provides a more thorough scope of expertise and knowledge. This type of management is prevalent in the cultural sector.
This thesis will research how leaders in cultural institutes work in a dual leadership, “co-leadership”, when their backgrounds are different. For example, one of the leaders comes from the “business world” and the other leaders come from the art world. The question is how do they work together with such different backgrounds?
To make the thesis more clear we have defined leadership, co-leadership, and the French culture sociologist Bourdieu’s notion of peoples’ “capital”. This thesis has been investigated in Gothenburg Opera. The problem has mainly been solved with some help from earlier studies from the researcher Marianne Döös theory about, dual leadership “co-leadership” and Pierre Bourdieu’s field theory.
The thesis is based on a comparison between previous theories about leadership in order to observe potential similarities and differences. The thesis will not focus on conflicts. The research has mainly been preformed using literature studies and qualitative interviews. The responses have been put together and then comparisons have been made. The answers from the leaders have been analysed and interpreted, revealing that the leader’s background does have an influence on how leadership is carried out.
Löngren, Pontus, and Erik Åberg. "Intellektuellt kapital : Hur kommunicerar OMXS30-företagen sitt intellektuella kapital?" Thesis, Uppsala University, Department of Business Studies, 2009. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:uu:diva-106504.
Full textSadeq, Marlin, and El Alamien Sara Abou. "Intellektuellt kapital : En studie om redovisning av intellektuellt kapital." Thesis, Högskolan Dalarna, Företagsekonomi, 2018. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:du-28911.
Full textBackground & problem: Intellectual capital was a well discussed subject two decades ago, which becomes apparent since most studies investigating the subject are from the 1990s and the early 2000s. In this paper we chose to resubmit the concept of intellectual capital to inform the existence of it in the annual reports of Swedish companies. Purpose: The purpose of this study is to contribute to an increased knowledge of how it differs between different industries when it comes to the disclosure of intellectual capital and also to what extent intellectual capital is reported. Method: Our study was conducted by using content analysis for nine annual reports. Content analysis is the most common method of use among researchers who intend to understand the disclosure of intellectual capital. Results & conclusions: The study's empirical results showed that the banking and finance industry disclosed the highest amount of intellectual capital, the data, IT and telecommunications industry disclosed the second highest amount, and finally the least amount was disclosed by the manufacturing and industrial industry. The result also showed that all companies in the three industries reported the highest amount of customer capital in relation to human and structural capital. Common to the three industries was that human capital was the least disclosed capital. The study also concluded that the manufacturing and industrial industry disclosed the highest amount of human and customer capital in relation to the remaining industries. However, the banking and finance industry disclosed relatively the highest amount of structural capital.
Schoeninger, Karine. "Sistemática de Kapala Cameron, 1884 (Hymenoptera: Chalcidoidea: Eucharitidae)." Instituto Nacional de Pesquisas da Amazônia, 2018. http://bdtd.inpa.gov.br/handle/tede/2642.
Full textMade available in DSpace on 2018-10-23T18:44:59Z (GMT). No. of bitstreams: 2 Sistematica de Kapala_Tese Final_KS.pdf: 15594694 bytes, checksum: 7f47b9eda127bfd4b61c2f9fac2b58bf (MD5) license_rdf: 0 bytes, checksum: d41d8cd98f00b204e9800998ecf8427e (MD5) Previous issue date: 2018-04-30
Conselho Nacional de Pesquisa e Desenvolvimento Científico e Tecnológico - CNPq
Kapala Cameron, 1884 is widespread throughout the Neotropical region, except for Chile and a disjunct species is found in Central Africa and Madagascar. The need for a review of the Kapala species was observed from their original descriptions, which are extremely succinct, resulting in many misidentifications. The vast majority of descriptions mention coloration, which is extremely variable; the presence of two long spines, flabellate antennas in males and mesoscuto high and convex. These characteristics are common to all species making identification of their species almost impossible. Despite this, the greatest difficulty found within the group is its high intraspecific variation, but at the same time highly conserved. This is the first attempt to revise known species, to describe new taxa, and to establish a baseline for genus taxonomy. In addition, a new phylogenetic proposal for Kapala is provided. In Chapter I, based on the examination of the species-type and complementary material, we redescribe the type species of the genus and establish the limits of valid species; four synonyms were performed, K. atrata (Walker, 1862) n. syn. and K. surgens (Walker, 1862) n. syn. was synonimized with K. flabellata (Fabricius, 1804), K. striaticeps (Cameron, 1913) n. syn. was synonymized with K. inexagens (Walker, 1862) and K. sulcifacies (Cameron, 1904) n. syn. was synonymized with K. romandii (GuérinMeneville, 1845); three lectotypes were designated: K. cynipsea (Walker, 1862) pres. desig., K.inexagens(Walker, 1862) pres. desig. and K. terminalis (Ashmead, 1892) pres. desig., and seven species had males associated with females. Seven new species are described: K. confusa n. sp., K. corcovata n. sp., K. genistriata n. sp., K. gracilispina n. sp., K. haplospinosa n. sp., K. jalisca n. sp. e K. spinaepplanata, and an identification key for all species is provided. In Chapter II, a phylogenetic study based on morphological and molecular data was performed with the objective of testing Kapala monophyly and the relationships among its species. For this purpose, 61 characters related to external morphology were analyzed. For the molecular analyzes, parts of five gene regions were amplified: 18S, 28S-D2, 28S-D3-D5, COI-nj and COII. As a result, it was verified in all morphological and molecular analyzes that Kapala is paraphyletic, divided into three species complexes, which in turn are divided by groups of different genera. In chapter III, the iridicolor species complex was reviewed, as well as a molecular phylogeny based on 5 genes, 3 nuclear and 2 ribosomal genes. Six species were recognized within the iridicolor complex, including K. iridicolor described by Cameron (1904) and five new species: K. cavicornis n. sp., K. ceciliae n. sp., K. ipa n. sp., K. longicornis n. sp. and K. parairidicolor n. sp. In addition, a diagnosis of the K. iridicolor complex is provided, as well as an identification key for the species. In chapter IV, a review of the furcata species complex and a molecular phylogeny was performed, with three new species being recognized: K. deltalis n. sp., K. parafurcata n. sp. And K. quasimodo n. sp. In addition, a diagnosis for the furcata complex is provided, as well as a key identification for its species. In Chapter V, as a basis in morphological and molecular phylogeny, two new genera are described for the family Eucharitidae, Ecarinata n. gen. and Torquata n. gen. A revised and updated key is provided for the Neotropical genera of Eucharitidae.
Kapala Cameron, 1884 é amplamente difundido em toda a região Neotropical, com exceção do Chile e uma espécie disjunta que é encontrada na África Central e Madagascar. A necessidade de uma revisão das espécies de Kapala foi observada a partir de suas descrições originais, que são extremamente sucintas, o que resultou em muitas identificações errôneas. A grande maioria das descrições menciona a coloração, que é extremamente variável; a presença de dois longos espinhos, presença de antenas flabeladas e mesoscuto alto e convexo. Essas características são comuns a todas as espécies tornando a identificação de suas espécies quase impossível. Apesar disso, a maior dificuldade encontrada dentro do grupo é a sua alta variação instraespecífica, mas ao mesmo tempo altamente conservada. Esta é a primeira tentativa de revisar as espécies conhecidas, descrever novos táxons e estabelecer uma linha de base para a taxonomia do gênero. Além disso, uma nova proposta filogenética para Kapala é fornecida. No Capítulo I, com base no exame dos espécimes-tipo e material complementar, redescrevemos as espécies-tipo do gênero e estabelecemos os limites das espécies válidas; quatro sinônimos foram realizados, K. atrata (Walker, 1862) sin. nov. e K. surgens (Walker, 1862) sin. nov. foram sinonimizadas com K. flabellata (Fabricius, 1804), K. striaticeps (Cameron, 1913) sin. nov. foi sinonimizada com K. inexagens (Walker, 1862) e K. sulcifacies (Cameron, 1904) sin. nov. foi sinonimizado com K. romandii (Guérin-Meneville, 1845); três lectótipos foram designados: K. cynipsea (Walker, 1862) pres. desig., K. inexagens (Walker, 1862) pres. desig. e K. terminalis (Ashmead, 1892) pres. desig., e sete espécies tiveram machos associados a fêmeas. Sete novas espécies sã descritas: K. confusa n. sp., K. corcovata n. sp., K. genistriata n. sp., K. gracilispina n. sp., K. haplospinosa n. sp., K. jalisca n. sp. e K. spinaepplanata, e uma chave de identificação para todas as espécies é fornecida. No capítulo II, um estudo filogenético com base em dados morfológicos e moleculares foi realizado com o objetivo de testar a monofilia de Kapala e as relações entre as suas espécies. Para este propósito, 61 caracteres relacionados à morfologia externa foram analisados. Para as análises moleculares, partes de cinco regiões de genes foram amplificadas: 18S, 28S-D2, 28S-D3-D5, COI-nj e COII. Como resultado, foi verificado em todas as análises, morfológica e molecular, que Kapala é parafilético, dividido em três complexos de espécies, que por sua vez, estão divididos por agrupamentos de gêneros distintos. No capítulo III, foi realizada a revisão do complexo de espécies iridicolor, bem como uma filogenia molecular com base em 5 genes, 3 nucleares e dois ribossomais. Como resultados, foram reconhecidas seis espécies dentro do complexo iridicolor, incluindo K. iridicolor descrita por Cameron (1904) e cinco novas espécies, sendo elas: K. cavicornis n. sp., K. ceciliae n. sp., K. ipa n. sp., K. longicornis n. sp. e K. parairidicolor n. sp. Além disso, uma diagnose do complexo K. iridicolor é fornecida, bem como uma chave de identificação para as espécies. No capítulo IV, foi realizada a revisão do complexo de espécies furcata e, também, uma filogenia molecular, sendo reconhecidas três novas espécies: K. deltalis n. sp., K. parafurcata n. sp. e K. quasimodo n. sp. Além disso, uma diagnose para o complexo furcata é fornecida, bem como uma chave de identificação para as suas espécies. No capítulo V, como base na filogenia morfológica e molecular, dois novos gêneros são descritos para a família Eucharitidae, Ecarinata n. gen. e Torquata n. gen., sendo fornecida uma chave revisada e atualizada para os gêneros Neotropicais de Eucharitidae.
Seldén, Lars. "Kapital och karriär." Doctoral thesis, Högskolan i Borås, Institutionen Biblioteks- och informationsvetenskap / Bibliotekshögskolan, 2004. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hb:diva-3462.
Full textTillägg till andra upplagan 2004: Sedan avhandlingen publicerades
1999 har opponenten vid disputationen professor Reijo Savolainen kommenterat
den. Avhandlingen har recenserats av Catta Torhell i Biblioteksbladet
och av Svend Bruhns i Biblioteksarbejde. Mina egna presentationer
av avhandlingen har förekommit i Tidskrift för dokumentation
samt i the New Review of Information Behaviour Research. Ändringar
av och tillägg till texten jämfört med första upplagan är av mindre
omfattning.
Galda, Michal. "Aktivní závěs kapoty." Master's thesis, Vysoké učení technické v Brně. Fakulta strojního inženýrství, 2013. http://www.nusl.cz/ntk/nusl-230500.
Full textJohammar, Sebastian, and Kristofer Persson. "Intellektuellt kapital i årsredovisningar : En studie av redovisningen av intellektuellt kapital." Thesis, Högskolan Väst, Avd för företagsekonomi, 2013. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hv:diva-5464.
Full textNegussu, Eliab. "Intellektuellt kapital : En kvalitativ studie som undersöker industriföretagens hantering av intellektuellt kapital." Thesis, Karlstads universitet, Avdelningen för företagsekonomi, 2013. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:kau:diva-30596.
Full textBodén, Eleonor, and Ann-Kristin Jensen. "Redovisning av intellektuellt kapital." Thesis, University West, Department of Studies of Work, Economics and Health, 2003. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hv:diva-301.
Full textBergensand, Camilla, and Anna Strandh. "Intellektuellt kapital - en trend?" Thesis, Södertörns högskola, Institutionen för ekonomi och företagande, 2012. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:sh:diva-16766.
Full textPurpose: The purpose of this study is to analyze the development of the intellectual capital in knowledge-based company’s annual reports and explore which factors and circumstances that can affect this development. In order to see how the demand is for information about intellectual capital in annual reports, its role in acquisitions and valuation of companies is examined. Method: This study is based on a qualitative method with a deductive approach. The empirical data has been gathered through interviews with two researchers, one auditor and two managers for valuation and acquisition. There have also been examinations of five knowledge-based company’s annual reports. Conclusions: The view of intellectual capital has developed to some extent since corporations are increasingly recognizing the importance of maintaining and developing its human capital. For the intellectual capital to be viewed in a clearer way in the financial reports it is required that in the future higher instances give companies the adequate advice in how to do so.
Sam, Minh, and Emelie Johansson. "Socialt Kapital - att mötas." Thesis, Mälardalens högskola, Akademin för innovation, design och teknik, 2014. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:mdh:diva-24453.
Full textResearch questions: How do CreActive work to improve the social capital? How does CreActive work to improve the social capital in a creative environment? How is the (face-to-face) meeting between people made easier by CreActive? Are there any possibilities for further improving the social capital at CreActive? Purpose: The study’s purpose is to describe how CreActive creates advantages for its environment. The study will also examine how (face-to-face) meeting occur between people in CreActive to promote the social capital. Method: The study was executed with the qualitative method, because it captures the details and information of the interviewee’s interpretation of the reality, namely their perception, thoughts and the feelings. It results in an insight on how CreActive work with the (face-to-face) meetings between people, to promote the social capital. The empirical data is consisting of interviews with students and employees. Conclusion: In the study it appears that the students don’t know about CreActive in the extents they want. There is a gap between students and business people who visit CreActive. It appears that CreActive is not used in the extent that it was intended. The lack of proper equipment, marketing, place of study and activities contributes to (face-to face) meeting between students and business people are missing. These things lead to the failing of social capital. There are opportunities for improvement and what was developed were six contributions which consists of new activities, marketing and development of existing ideas.
Gewers, Philip, and Max Isaksson. "Kulturellt kapital : Meritokratins kompanjon." Thesis, Uppsala universitet, Institutionen för pedagogik, didaktik och utbildningsstudier, 2018. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:uu:diva-361133.
Full textSölvebring, Andreas. "Integration och socialt kapital : Nyanländas sociala kapital på folkbiblioteket enligt uppfattningar hos bibliotekspersonal." Thesis, Linnéuniversitetet, Institutionen för kulturvetenskaper (KV), 2019. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:lnu:diva-101366.
Full textBengtsson, Hanna, and Pernilla Sjösten. "Främmande kapital : Ur tre perspektiv." Thesis, University of Kalmar, Baltic Business School, 2009. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hik:diva-1171.
Full textIdag ägs mer än tusen företag i Sverige av riskkapitalbolag. Vissa anser att riskkapitalbolagen är ute efter att göra snabba pengar, medan andra anser att de arbetar både strategiskt och långsiktigt med de ägda företagen. Ett företags finansiering kan ske på diverse sätt och de vanligaste sätten att anskaffa kapital är genom självfinansiering, krediter och tillskott från aktieägare. Thule och Kärhs är exempel på två riskkapitalbolagsägda företag som använt sig av främmande kapital på ett missgynnande sätt. Att använda sig av främmande kapital kan alltså innebära risker men även möjligheter om det används på rätt sätt. Vi tycker därför att det är intressant att undersöka dessa risker och möjligheter utifrån tre perspektiv; företag, ägande riskkapitalbolag och bank. Vi ville också ta reda på hur dessa tre perspektiv påverkas av varandra.
Den kvalitativa metoden och en abduktiv ansats har använts vid utförandet av studien. Detta på grund av att vi utgått från en problemformulering och sedan pendlat mellan referensram och empiri när vi gjort våra tolkningar. Primärdata samlades in genom intervjuer, både via personliga möten och via telefon.
Vi inleder referensramen med att definiera riskkapitalbolag och förklara hur de fungerar. Direkt efter får läsaren ta del av vad intervjupersonerna sagt och vår tolkning av det berörda ämnet, vilken är en struktur som resten av uppsatsen följer. Vidare tas kreditgivarna, kreditbeviljning samt kreditformer i beaktning. Därefter diskuteras hur ägarna och banken påverkar och styr företagen. I de två sista kapitlen är företagsperspektivet i fokus med dess finansiering och kapitalstruktur. Detta följs av vilka effekter skuldsättning kan innebära och i detta kapitel är hävstångseffekten en central del.
Slutligen besvaras vår frågeställning och vi har bland annat kommit fram till att de tre perspektiven påverkas av varandra på många olika sätt. Exempelvis innebär det att företag får tillgång till ett kontaktnät när de ägs av ett riskkapitalbolag samt att företagen påverkas av båda ägarna och banken genom rapportkrav av nyckeltal. Vi har dessutom dragit slutsatsen att alla tre perspektiven står inför både risker och möjligheter vid användandet av främmande kapital. Tillexempel kan belåning innebära en risk för företaget då det kan förlora makten till långivaren, medan det för ägarna är en möjlighet att ta lån då det ökar det totala kapitalet vilket i sin tur ger en högre avkastning på det egna kapitalet.
Cantby, Jonas, and Dan Emterhag. "Intellektuellt kapital i publika företag." Thesis, Växjö University, School of Management and Economics, 2008. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:vxu:diva-2133.
Full textBakgrund: Många företag har idag ett värde som vida överstiger värdet på de redovisa-de tillgångarna och som inte kan synliggöras som tillgångar i den traditionella redovis-ningen. Detta har skapat begreppet Intellektuellt Kapital. Det finns behov från företagen att synliggöra det intellektuella kapitalet men regler och lagar gör att man är hänvisad till att redovisa dem på annat sätt, t ex i årsredovisningens frivilliga information. Det saknas enhetligt ramverk och regler för hur och vad företagen ska redovisa beträffande intellektuellt kapital. Det verkar trots förändringen i företagens värde, forskning och studier ta tid innan det intellektuella kapitalet får en enhetlig redovisning. Det är därför av intresse att undersöka vad större publika företag redovisar kring intellektuellt kapital och om det sker någon förändring i redovisningen.
Syfte: Att undersöka vad de största svenska företagen officiellt redovisar om intellektu-ellt kapital, om redovisningen ökar eller minskar och om det är något som skiljer mellan olika branscher eller mellan kunskapsintensiva och tillverkande företag.
Avgränsningar: Studien omfattar årsredovisningarna i publika svenska företag vilka även ingått i Vandemaele et al. (2005) studie. Den finansiella informationen samt noter omfattas inte utan enbart frivillig information som getts i årsredovisningens framvagn samt förvaltningsberättelse.
Metod: En tidsföljdsstudie har genomförts där mängden information om intellektuellt kapital i 19 publika svenska företags årsredovisningar åren 2003 och 2007 har jämförts. Empiriska data har samlats in via en kvantitativ innehållsanalys. Information i årsredo-visningarna har kodifierats med hjälp av en kodningsmall och begreppen i kodningsmal-len har sedan använts för att via poängsättning ange numeriskt till vilken utsträckning de är representerade i det analyserade materialet. Det sammanställda materialet har se-dan analyserats och analysen behandlar hur och vad de undersökta företagen frivilligt redovisar inom intellektuellt kapital.
Resultat, slutsatser: Huvuddelen av det som redovisas inom intellektuellt kapital är extern struktur och det dominerande begreppet är kund hos de flesta företagen. Begrep-pen kund, medarbetare och varumärke är klart dominerande i redovisningen. Redovis-ning av intellektuellt kapital har ökat och detta är en trend. Störst ökning finns inom dagligvaruhandeln men även sällanköpsvaror uppvisar en stadig ökning. Skillnaden mellan branscher och mellan tillverkande och kunskapsintensiva företag har nästan sud-dats ut.
Förslag till fortsatt forskning: Är årsredovisningen rätt forum för redovisning av intel-lektuellt kapital och är företagen beredda att redovisa intellektuellt kapital även om det skulle innebära att man lämnar ut information som kan vara känslig ur konkurrenssyn-punkt?
Högström, Fredrik. "Socialt kapital och politiskt deltagande." Thesis, Stockholms universitet, Sociologiska institutionen, 2012. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:su:diva-77267.
Full textSchwake, Johannes. "Kapital und Zweckerfüllung bei Unternehmensstiftungen." Hamburg Kovač, 2005. http://d-nb.info/987717804/04.
Full textLink, Gerson. "Anreizkompatible Finanzierung durch Mezzanine-Kapital /." Frankfurt am Main [u.a.] : Lang, 2002. http://www.gbv.de/dms/zbw/338083510.pdf.
Full textSchwake, Johannes. "Kapital und Zweckerfüllung bei Unternehmensstiftungen /." Hamburg : Kovač, 2008. http://www.verlagdrkovac.de/978-3-8300-3399-8.htm.
Full textSvensson, Tobias, and Didrik Björkeroth. "Intellektuellt kapital - En svårfångad värdeskapare." Thesis, Uppsala universitet, Företagsekonomiska institutionen, 2013. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:uu:diva-196491.
Full textHaug, Sonja. "Soziales Kapital, Migrationsentscheidungen und Kettenmigrationsprozesse." Universitätsbibliothek Leipzig, 2016. http://nbn-resolving.de/urn:nbn:de:bsz:15-qucosa-207832.
Full textThe paper contributes to the theoretical modelling and empirical testing of chain migration processes. Besides economic aspects the impact of social relations of migrants on migration decisions is emphasized. The aim was to test several hypotheses concerning the concept of social capital which have been derived from the framework of Rational Choice Theory. Social Capital is seen as a kind of "missing link" between the migration decisons of indiviuals and resulting migration processes. The impact of family networks on the migration process has been investigated applying the theory to the case of the Italian immigrants living in Germany since the 1950\'s. The results of the analysis of several kinds of data sets are presented, namely seleceted national statistics on migration and survey data from the German Socio-Economic Panel and also from a small town study. The empirical data analysis shows effects of households and family neworks on immigration and return migration as well as some evidence of chain migration. Particularly for subsequent migrants social relations play a considerable role in their migration decisions. Due to this the social embeddedness of migrants is an important factor in explaining migration processes
Matějková, Jitka. "Vyvolané náklady a absorpční kapacita." Master's thesis, Vysoká škola ekonomická v Praze, 2007. http://www.nusl.cz/ntk/nusl-81385.
Full textSalamanca, Duarte Diego Hernán, and Muñoz Emilio Javier Guerra. "Kapital H : rentabilizar competencias laborales." Tesis, Universidad de Chile, 2015. http://repositorio.uchile.cl/handle/2250/137456.
Full textDiego Hernán Salamanca Duarte [Parte I], Emillio Javier Guerra Muñoz [Parte II]
Diego Hernán Salamanca Duarte [Parte I] no envía autorización para el acceso a texto completo de su documento
La industria de la Certificación por Competencias Laborales para la Gran Minería del Cobre en la Región de Antofagasta, constituye una oportunidad de mejorar sus procesos, dado que hoy las empresas mineras requieren cada vez más trabajadores debidamente preparados y calificados, a su vez tienen dificultades para encontrarlos. Esa calificación pasa por disponer de competencias laborales que sean pertinentes a las necesidades y requerimientos de un mercado laboral cambiante, abierto al mundo y altamente competitivo. El mejoramiento de las competencias laborales de las personas está directamente relacionado con el nivel de productividad que una empresa puede lograr, ya que a medida que el capital humano se va desarrollando, la organización obtendrá mejores resultados. Es éste sentido Kapital H es una empresa que surge en un mercado en crecimiento como respuesta a las grandes compañías Mineras líderes del sector Metálico enfocadas en la extracción del cobre en la II Región de Antofagasta, que constantemente buscan mejorar sus procesos a través de la gestión de su recurso más valioso “El Capital Humano” haciéndolo más eficaz y competitivo, para tal motivo Certificamos sus Competencias con base a los Estándares y Perfiles que ChileValora exige en diferentes cargos de manera Eficiente con la ayuda de herramientas tecnológicas que permiten entregar a nuestros cliente información de campo de manera precisa en tiempo real, todo ello con el apoyo de un personal experto en minería, pensando siempre en entregar al cliente el más alto nivel de servicio. El crecimiento de Kapital H se fundamenta en la entrega de un servicio integral de alta calidad a las principales compañías que operan en la II Región de Antofagasta, cuyo interés es el aporte al mejoramiento de la producción en relación a la eficiencia y el desempeño de los operadores, para Kapital H es indispensable obtener, fortalecer y mantener buenas relaciones con sus stakeholders desde el inicio de un servicio como en su post-venta preocupandose asi de entregar el mejor servicio en todo momento. En este sentido ésta empresa se muestra como una solida propuesta en un mercado incipiente con grandes posibilidades de crecimiento económico y ampliación a otros nichos mediante su modelo de ingresos por contrato con 6 meses como mínimo. Para ello Kapital H cuenta con un gran Página 7 de 82 MBA MAGISTER EN ADMINISTRACION Facultad de Economía y Negocios – Universidad de Chile equipo de trabajo que junto a su equipo gestor compuesto por profesionales con un perfil de trayectoria operacional, administación de negocios y visión de futuro su implementación puede obtener buenos resultados. Kapital H es una empresa comprometida socialmente con sus empleados, el medio ambiente y la comunidad, su filosofia se basa en su codigo de conducta, carta de valores y reglamentos, ademas considera a sus empleados como parte integral del funcionamiento de su negocio. Este proyecto está dirigido a inversionista tipo Angel dentro de una sociedad de responsabilidad limitada con una participación de 73% por parte del inversionista y 27% del equipo gestor, la inversión total corresponde a CLP$ 110.000.000 para una utilidad esperada de CLP$1.018.538.666, en un periodo de inversión de 5 años.
Freij, Jacob. "Professionellt kapital och digital kompetens." Thesis, Linnéuniversitetet, Institutionen för pedagogik och lärande (PEL), 2019. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:lnu:diva-90067.
Full textChadim, Jakub. "Projekt montážní dílny závěsů kapoty." Master's thesis, Vysoké učení technické v Brně. Fakulta strojního inženýrství, 2011. http://www.nusl.cz/ntk/nusl-229508.
Full textHultman, Martin, Jimmy Knutsson, and Christel Lindberg. "Intellektuellt kapital : en studie i Föreningssparbanken." Thesis, University West, Department of Studies of Work, Economics and Health, 2002. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hv:diva-273.
Full textBlomgren, Michael, and Carl M. Gustavsson. "Medieföretaget och frilansaren : Inflytande och kapital." Thesis, Högskolan i Halmstad, Sektionen för hälsa och samhälle (HOS), 2012. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hh:diva-16959.
Full textGillberg, Nanna. "Magiskt kapital : värdeskapande i kulturell kontext." Doctoral thesis, Handelshögskolan i Stockholm, Företagslednings- och Arbetslivsfrågor (A), 2007. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hhs:diva-467.
Full textRyan, Alexander. "Skolans betydelse för vårt sociala kapital." Thesis, Linnéuniversitetet, Institutionen för samhällsvetenskaper, SV, 2011. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:lnu:diva-13444.
Full textEifert, Steffen [Verfasser]. "Kapital-Lebensversicherungen aus Verbrauchersicht. / Steffen Eifert." Berlin : Duncker & Humblot, 2019. http://d-nb.info/1238271367/34.
Full textSandin, Markus. "Intellektuellt kapital : En jämförelse över redovisning av intellektuellt kapital under en 10-årsperiod för IT- och industribranschen." Thesis, Linnaeus University, Linnaeus School of Business and Economics, 2010. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:lnu:diva-8568.
Full textBakgrund: Företag värderas till mångdubbelt deras bokförda värde. Det intellektuella kapitalet kan inte värderas i företagens balansräkningar utan får bland annat lyftas fram i företagens årsredovisningar.
Syfte: Syftet med denna uppsats var att jämföra vad företag i IT- och industribranschen redovisar om sitt IC-kapital år 1999 jämfört med år 2008. Ambitionen var även att kunna fastställa vilka faktorer som styr utvecklingen av IC-redovisningen.
Avgränsningar: Jag har studerat företag på Large- och Mid Cap. Small Cap har exkluderats därför att många företag är relativt små och nyintroducerade på marknaden och saknar tio år gamla årsredovisningar.
Metod: Jag har använt mig utav en innehållsanalys vid sökning i årsredovisningarna för att få fram ett statistiskt underlag och kunna fånga innehållet i årsredovisningarna.
Resultat, slutsatser: Industribranschens IC-redovisning har förändrats till att mer likna IT-branschens IC-redovisning. IT-branschen är ledande när det gäller IC-redovisning och det finns tendenser som visar att företag ändrar sin redovisning utifrån förändrade förväntningar på dem.
Förslag till fortsatt forskning: Undersöka hur konjunkturförändringar påverkar mängden redovisad IC-information.
Pettersson, Patrik. "Skandalens kapital : En studie av politiska partiers produktion av symboliskt kapital och dess effekter på politiska skandaler." Thesis, Stockholms universitet, Sociologiska institutionen, 2012. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:su:diva-82941.
Full textSawasa, Josef, and Selahaddin Bozkurt. "Värderelevansen i svenska aktiemarknaden : En studie av eget kapital och årets resultat samt marknadsvärde på eget kapital." Thesis, Södertörns högskola, Institutionen för samhällsvetenskaper, 2014. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:sh:diva-27822.
Full textKapitan, Jacob G. "Structural assessment of bridge piers with damage similar to alkali silica reaction and/or delayed ettringite formation." Full-text Adobe Acrobat (PDF) file, 2006. http://www.engr.utexas.edu/research/fsel/FSEL_reports/Thesis/Kapitan,%20Jacob.pdf.
Full textKarlsson, Sandra. "Investeraravdraget : En ändamålsenlig lösning på den skattemässigt asymmetriska behandlingen av bolag finansierade genom eget kapital respektive lånat kapital?" Thesis, Internationella Handelshögskolan, Högskolan i Jönköping, IHH, Rättsvetenskap, 2012. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hj:diva-20125.
Full textHoşcan, Yeşim Altınbaş Ahmet. "Romatizmal mitral kapak hastalığında mekanik kapak replasmanı sonrası sol atriyal apendisk fonksiyonlarının araştırılması /." Isparta : SDÜ Tıp Fakültesi, 2003. http://tez.sdu.edu.tr/Tezler/TT00100.pdf.
Full textSeiler, Kurt Massimo. "Anomalous contribution to the magnetic Kapitza conductance /." [S.l.] : [s.n.], 1986. http://e-collection.ethbib.ethz.ch/show?type=diss&nr=8071.
Full textKreutzfeldt, Ida, Lisa Linh, and Ena Ombasic. "Intellektuellt kapital : En teoretisk introduktion till ämnet." Thesis, University of Kalmar, Baltic Business School, 2008. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hik:diva-809.
Full textInledning
Dagens affärsvärld genomgår en stor omvandling, där fysiska produkter och resurser spelar enmindre viktig roll. Företag idag karaktäriseras istället av intellektuellt kapital och erbjuder istörre utsträckning tjänster än fysiska produkter, vilket leder till att personalen och desskompetens har blivit viktigare för företagen, särskilt i kunskapsföretag. Utifrån det här anservi att det är intressant att diskutera ämnet intellektuellt kapital.
Problemformulering
Vad innebär begreppet intellektuellt kapital?
Syfte
Vi vill i vår uppsats skapa mer förståelse kring begreppet intellektuellt kapital. Syftet är attgöra en teoretiskt orienterad uppsats där vi har ambitionen att genomföra enbegreppsutredning av intellektuellt kapital och klargöra kunskapsläget.
Metod
I vår uppsats har vi utgått från den kvalitativa undersökningsmetoden, då vi vill få en djupareförståelse kring det intellektuella kapitalet. Vi har samtidigt valt att arbeta utifrån ett abduktivttillvägagångssätt då vi anser att vi på det här sättet får ut det mesta möjliga av uppsatsen.
Resultat
Utifrån vårt syfte har vi gjort en begreppsutredning kring intellektuellt kapital och visat våraintervjuer som en illustration om hur företag uppfattar intellektuellt kapital. Utifrån det härhar vi kommit fram till att de två företagen inte använder begreppet som sådant utaninnebörden uttrycks i andra termer. Det har även visat sig att intresset för att mäta, värderaoch redovisa skiljer sig åt i de olika företagen.
Björkström, Elin. "Socialt kapital i en etniskt homogen förening." Thesis, Karlstad University, Faculty of Social and Life Sciences, 2009. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:kau:diva-3715.
Full textThis essay is a case-study of an ethnically homogeneous association, situated in an ethnically heterogeneous neighbourhood. The purpose is to examine the social capital of the members in this particular association. The theory of social capital claims that this form of association constitutes an example of bonding social capital, and is running the risk of becoming excluding towards non-group members. However, several scientists suggest that the ethnically homogeneous associations can assist immigrants in their new home countries to become a part of society, hence promote a more bridging form of social capital. This would be extra valuable in an ethnically heterogeneous context where the phenomenon of social capital often has a hard time. With this viewpoint I conducted a survey in an ethnically homogeneous association and examined the nature of the social capital among its members. The result of the survey indicates a bridging form of social capital in the association, as opposed to what the theory claims. However, I can not draw any general conclusions about the social capital in ethnically homogeneous associations. For that to be possible, additional empirical research has to be made within different contexts than in this thesis.
Sandberg, Carl-Johan, and Carl Trygg. "Speglar börsföretagens marknadsvärde räntabilitet på eget kapital?" Thesis, Linköping University, Department of Management and Economics, 2003. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:liu:diva-1609.
Full textBakgrund: Har externredovisningens ursprungliga mål att tillgodose informationsbehovet hos ägarna förskjutits för att tillgodose andra intressenter i så stor utsträckning att relationen mellan räntabilitet på eget kapital och ett företags marknadsvärde väsentligt har försvagats?
Syfte: Att studera sambandet mellan börsföretagens marknadsvärde och redovisningsmåttet räntabilitet på eget kapital.
Avgränsningar: Studien undersöker att urval av företag noterade vid Stockholms fondbörs under perioden 1996 till 2000.
Genomförande: Uppgifter om de undersökta företagens räntabilitet på eget kapital och resultatprognoser samlades in. Dessa uppgifter analyserades sedan med regressionsanalys där vi studerade förklaringsgraden som fick utgöra ett mått på sambandets styrka. Vidare gjordes en jämförelse med den erhållna förklaringsgraden och fluktuationer i generalindex.
Resultat: Ett entydigt resultat för undersökningsperioden går inte att fastställa, då förklaringsgraden kraftigt varierar. Tre av de fem undersökta åren påvisar med 95 procents signifikans ett statistiskt säkerställt resultat. För de två övriga åren går det att utläsa att en frikoppling mellan ett företags marknadsvärde och dess räntabilitet på eget kapital vid kraftiga börsrörelser.
Billy, Sjölén. "Välfärd och socialt kapital : En jämförande studie." Thesis, Mid Sweden University, Mid Sweden University, Department of Social Sciences, 2009. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:miun:diva-8401.
Full textUnder senare tid har fler och fler forskare betonat det sociala kapitalets betydelse för samhället. Men vilken betydelse har välfärden i denna aspekt? Det finns en stark koppling mellan trygghet och socialt kapital, vissa går så långt som att säga att trygghet är en fundamental faktor för att undvika sociala fällor. Men kan man då skapa socialt kapital genom välfärden? Detta skulle innebära att en generösare välfärd mer är en investering för samhället än en välgörenhet.
Klasson, Rebecka, and Karin Eriksson. "Redovisning av intellektuellt kapital : - En komplex företeelse." Thesis, Umeå University, Umeå School of Business, 2008. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:umu:diva-21854.
Full textIntellektuellt kapital är ett aktuellt ämne idag då många företag har haft mycket höga marknadsvärden som delvis har förklarats med att de har mycket intellektuellt kapital. Det finns dock inga tydliga redovisningsregler för det intellektuella kapitalet. Upplysningar får göras på frivillig basis. Bestämningen av det intellektuella kapitalets värde ligger i många parters intresse, varför det är intressant att se hur olika företag väljer att rapportera sitt intellektuella kapital vilket leder till vår problemformulering.
I vilken omfattning redovisas intellektuellt kapital i större svenska företags finansiella rapporter? Med delfrågorna: I vilken utsträckning finns olika kategorier av intellektuellt kapital representerade? Finns det några skillnader mellan olika branscher? Differentierar sig de skillnader mellan branscher som framkommer i vår studie från liknande studier i andra länder? Finns det några skillnader som kan härledas till storleken på företaget ifråga?
Syftet med vår studie är att analysera finansiella rapporter med målet att tillhandahålla en översikt över hur intellektuellt kapital redovisas i större svenska företag. Vi avser även att jämföra olika branscher för att se om det finns några skillnader i deras rapportering av det intellektuella kapitalet. Likaså vill vi jämföra de resultat vi finner med tidigare studier som undersökt skillnader mellan olika branscher och företagets storlek för att se om det skiljer sig åt mellan länder. Det sista delsyftet är att se om företagets storlek påverkar redovisningen av intellektuellt kapital.
För att kunna göra detta har en kvantitativ metod bestående av innehållsanalys genomförts. 40 svenska företags årsredovisningar har analyserats utifrån språket, betydelsen och meningen i dokumentet. Syftet med detta var att fånga upp hur de olika företagen redovisade sitt intellektuella kapital och hur eventuella skillnader kunde hänföras till företagens bransch och storlek. Vid innehållsanalysen kvantifierades data i årsredovisningarna för att sedan kunna skapa ett index som bearbetades med olika statistiska metoder och analyserades. Som grund till uppsatsen och vår studie har vi använt oss av teorier rörande intellektuellt kapital. Först presenteras och förklaras intellektuellt kapital och hur det kan mätas, vidare behandlas regelverket och tidigare forskning.
Studien visar att redovisningen av det intellektuella kapitalet varierar stort mellan olika företag. Faktorer såsom företagsstorlek i form av antal anställda och omsättning, samt branschtillhörighet (traditionell och högteknologi) fann vi till viss del förklarar varför vissa företag redovisar mer om intellektuellt kapital än andra.
Užík, Martin [Verfasser]. "Immaterielles Kapital – Werttreiberfunktion und Bewertung / Martin Užík." Wuppertal : Universitätsbibliothek Wuppertal, 2010. http://d-nb.info/1006184570/34.
Full textHensberg, Claudia. "Eigennützige Regierungen im fiskalischen Wettbewerb um Kapital /." Frankfurt am Main [u.a.] : Lang, 2003. http://www.gbv.de/dms/zbw/362917426.pdf.
Full text