Dissertations / Theses on the topic 'Greek Ecosystems'
Create a spot-on reference in APA, MLA, Chicago, Harvard, and other styles
Consult the top 50 dissertations / theses for your research on the topic 'Greek Ecosystems.'
Next to every source in the list of references, there is an 'Add to bibliography' button. Press on it, and we will generate automatically the bibliographic reference to the chosen work in the citation style you need: APA, MLA, Harvard, Chicago, Vancouver, etc.
You can also download the full text of the academic publication as pdf and read online its abstract whenever available in the metadata.
Browse dissertations / theses on a wide variety of disciplines and organise your bibliography correctly.
Hreinsdóttir, Hildur, and zu Bentrup Lea Meyer. "How do we experience parks? Social benefits of ecosystem services with an increased connectivity of sub-urban parks." Thesis, Malmö högskola, Fakulteten för kultur och samhälle (KS), 2015. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:mau:diva-23731.
Full textCurtis, Ian Arthur. "Valuing ecosystem services in a green economy." Thesis, James Cook University, 2003. https://researchonline.jcu.edu.au/76/1/01front.pdf.
Full textCurtis, Ian Arthur. "Valuing ecosystem services in a green economy /." James Cook University, 2003. http://eprints.jcu.edu.au/76.
Full textElderbrock, Evan. "Revealing Promising Pathways for Increasing Urban Ecosystem Services: An Approach Combining Stakeholder Priorities with Ecosystem Service Quantification." Thesis, University of Oregon, 2019. http://hdl.handle.net/1794/24232.
Full text2020-01-11
Mitchell, Mark E. "Nutrient Cycling Dynamics and Succession in Green Roof Ecosystems." University of Cincinnati / OhioLINK, 2017. http://rave.ohiolink.edu/etdc/view?acc_num=ucin150487303109878.
Full textWituszynski, David Michael. "Ecological Structure and Function of Bioretention Cells." The Ohio State University, 2020. http://rave.ohiolink.edu/etdc/view?acc_num=osu1595534267621241.
Full textLe, Gouvello Du Timat Diane Zelica Marie. "The effects of turtle-introduced nutrients on beach ecosystems." Thesis, Nelson Mandela Metropolitan University, 2016. http://hdl.handle.net/10948/6959.
Full textLundh, Johan. "Indicators for ecosystem services in urban green space management." Thesis, Uppsala universitet, Institutionen för geovetenskaper, 2017. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:uu:diva-326806.
Full textGrönytor i städer är satt under hög press på grund av ökande befolkningstäthet vilket leder till att fler människor behöver dela på samma mängd urban grönyta. Detta fenomen ökar kraven på förvaltningen av grönytor då de behöver generera fler nyttigheter och mera värde. Ett sätt att öka dessa värden skulle kunna vara att använda sig av indikatorer för ekosystemtjänster inom ett förvaltningssystem där flera förvaltare verkar. Är det möjligt att indikatorer för ekosystemtjänster kan underlätta samarbetet mellan olika förvaltare och därigenom öka värdet av en grönyta? Den här masteruppsatsen hade målet att identifiera indikatorer för ekosystemtjänster genererade av en grönyta och sedan inkorporera dem i en förvaltningsmetod som ökar samverkan mellan förvaltare. Studien syftade till att tydliggöra om användandet av ekosystemtjänstindikatorer kan underlätta samarbetet av mellan olika förvaltare för att förbättra förvaltningen av en grönyta. Det första steget för att åstadkomma detta var att låta förvaltarna uttrycka vilka värden och nyttigheter de vill att grönytan skulle skapa. Dessa värden och nyttigheter formulerades som målvariabler vilka länkades till de ekosystemtjänster som grönytan bedömdes generera. Genom en litteraturstudie identifierades indikatorer som kunde indikera de ekosystemtjänster som genererades vid grönytan. Indikatorerna kvantifierades och inkorporerades in i ett redan existerande förvaltningssystem. Studien resulterade i två identifierade indikatorer och i utvecklandet av ett förvaltningssystem som underlättar samverkan genom användandet av indikatorer. Fåglar identifierade som en indikator på grund av att fåglar indikerade samma ekosystemtjänster som genereras på grönytan. Fåglar valdes också för att det var möjligt att kvantifiera fåglarna vid grönytan. Villkorlig sittplats var den andra indikatorn och den har möjligheten att fungera som en kontrollindikator eftersom den kan beskrivas som en manifestation av de ekosystemtjänster som genereras på grönytan. Sedan så utvecklas även ett förvaltningssystem där indikatorerna inkorporerades. Förvaltningssystemet hade målet att underlätta samverkan mellan de olika förvaltarna med hjälp av indikatorerna. Sammanfattningsvis så bedöms det att indikatorer för ekosystemtjänster har potentialen att användas i ett förvaltningssystem och därigenom kunna bidra till att öka värdet av grönytan.
Langemeyer, Johannes. "Urban ecosystem cervices. The value of green spaces in cities." Doctoral thesis, Universitat Autònoma de Barcelona, 2015. http://hdl.handle.net/10803/327016.
Full textIn an increasingly urbanizing world, the role of green spaces in cities is increasingly highlighted for their capacity to provide ecosystem services for human well-being. Yet, the value of urban green spaces is still widely overlooked in urban policy and planning. This dissertation examines the evidence base for the multi-functionality and values of urban green spaces, in the context of decision support and for priority setting in urban policy and governance. First, the multi-functional character of urban green spaces and the many benefits they provide to humans through the delivery of ecosystem services is studied through a literature review. Secondly, the pluralism of values is examined through case studies from urban green spaces in Barcelona, Spain. Within these case studies, value perceptions, value emergence and value dimensions are scrutinized by combining different methods, including remote sensing, participatory observations, interviews, surveys, statistical analysis and geographical information systems. Finally, pathways for an integrated valuation of ecosystem services in urban planning are explored through a review of state-of-the-art knowledge on multi-criteria decision analysis applied in relation to ecosystem services. The dissertation shows the multi-functional character of urban green spaces and outlines their specific importance for the provision of cultural ecosystem services. It contributes to operationalize the perspective of value pluralism in the assessment of ecosystem services from urban green spaces. It is noted that the perception of diverging values is mainly determined by the characteristics of the ‘valuator’, the socio-institutional context, as well as different valuation languages through which values are assessed. The perspective of value pluralism endorsed in this thesis, underlines the need for an integrated valuation of ecosystem services to inform decision-making and governance. The thesis examines the potential of multi-criteria decision analysis as a tool to facilitate such integrated valuation of ecosystem services, in the context of urban planning. By putting forward the value of ecosystem services for humans, the thesis intents to provide a cornerstone for policies towards more sustainable and resilient cities that recognize the interconnection and dependency of cities on healthy ecosystems worldwide.
Narvaez, Diaz Carla. "Green urchin demography in a subartic ecosystem : patterns and processes." Doctoral thesis, Université Laval, 2018. http://hdl.handle.net/20.500.11794/33303.
Full textIn North Atlantic nearshore environments, high densities of the green urchin Strongylocentrotus droebachiensis have led to the decimation of kelp beds and created extensive barren grounds with reduced biodiversity and ecosystem services. However, green urchins have a high commercial value, and there is a growing interest in aquaculture farming, but unfortunately, their extraction is a classic example of a boom - and - bust fishery. Correct management of urchin populations could thus help create a better equilibrium bet ween urchin populations and kelp beds, allowing the kelp to re-colonize places where it has been completely grazed by urchins and increasing the quality of urchins for export. This thesis collects information about the underlying ecological interactions and environmental factors that affect urchin demography at different spatial scales in the Saint Lawrence Estuary and Gulf (SLEG, Canada). In the SLEG there is no control of urchin populations by the usual means (i.e., predation, mass mortality and harvest), so subtidal environments have been dominated by urchin barrens for decades. An extensive survey across different spatial scales (i.e., region, depth, and site) revealed high variability in urchin population structure (i.e., size - frequency, abundance, and biomass). Density and biomass were among the highest recorded for this species, and kelp beds were limited to exposed shallow sites. Field-based mesocosm and behavioural experiments showed that size-asymmetric intraspecific competition may have an important role in structuring these populations by reducing the growth rate and gonad production of small urchins, as well as affecting their foraging behaviour. Interestingly, there is an ontogenetic change in the relative importance of the type of competition (i.e., interference and exploitative) as it moves from interference and exploitative in small urchins to only exploitative in medium urchins. Finally, we evaluated the accuracy of sclerochronology, a technique used to estimate urchin age that involves counting skeletal growth bands. Under laboratory conditions, several environmental stressors (e.g., food limitation, low salinity periods, water temperature) can induce the deposition of additional growth bands, and band deposition varies among different skeletal components. Moreover, a literature review showed that despite the common use of sclerochronology, only half of the studies that have used it have attempted to validate its basic assumptions, and of those, the methodology used for the validation attempts were judged inadequate for most studies. Thus, sclerochronology should not be used for aging urchins until it provides consistently accurate and precise interpretations of growth bands. Information collected in population demography studies has an important role in informing ecological applications and improving predictions of urchin population dynamics in a constantly changing world. This thesis greatly furthers our understanding of how individual intrinsic characteristics, ecological interactions and environmental factors interact in the SLEG to shape urchin population demographic processes (i.e., growth rates, mortality) and characteristics (i.e., abundance, age).
Langemeyer, Johannes. "Urban Ecosystem Services : The Value of Green Spaces in Cities." Doctoral thesis, Stockholms universitet, Stockholm Resilience Centre, 2015. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:su:diva-122407.
Full textNordheim-Shelt, Barbara Ann. "Effects of Anthropogenic Activity on the Green Swamp Preserve Ecosystem." Scholar Commons, 2017. http://scholarcommons.usf.edu/etd/6734.
Full textKirkpatrick, Erin Jolene. "Green Mind Gray Yard: Micro Scale Assessment of Ecosystem Services." PDXScholar, 2013. https://pdxscholar.library.pdx.edu/open_access_etds/884.
Full textNgulani, Thembelihle Tshandapiwa. "Assessing selected ecosystem services in urban green spaces in Bulawayo, Zimbabwe." Thesis, Rhodes University, 2017. http://hdl.handle.net/10962/5856.
Full textColdwell, Deborah F. "Cultural ecosystem service delivery from green-space : impacts of urbanisation, green-space visits & landscape-scale restoration." Thesis, University of Sheffield, 2017. http://etheses.whiterose.ac.uk/17309/.
Full textLopez, Antonio R. "Greening the Media Literacy Ecosystem| Situating Media Literacy for Green Cultural Citizenship." Thesis, Prescott College, 2013. http://pqdtopen.proquest.com/#viewpdf?dispub=3587572.
Full textMedia literacy is touted as a necessary life skill for cultural citizenship, yet as it is generally practiced there is little engagement with sustainability issues. In order to gain insights into why this is the case, this research investigated how media literacy practitioners use metaphors to frame both the role of media education in the world and how it affects green cultural citizenship. This involved analyzing web site documents and teacher resources of seven North American media literacy organizations as well as interviewing nine key practitioners within a bounded system called the media literacy ecosystem. Drawing on an ecocritical framework, I analyzed the discourses of the media literacy ecosystem by using multi-site situational analysis, qualitative media analysis and critical discourse analysis. This research explored how media literacy practitioners participate in meaning-making systems that reproduce pre-existing environmental ideologies. The findings show that media literacy education is grounded in a mechanistic worldview, thereby perpetuating unsustainable cultural practices in education. By problematizing the mechanistic discourses of media literacy education, the aim of this research was to raise awareness and to offer potential solutions for changing the nature of those same discourses. As such, I theorized a model of media literacy that incorporates green cultural citizenship, called ecomedia literacy, and outlined a path forward so that sustainability becomes a priority for media literacy educators.
Anderzon, Sofia. "A valuation of ecosystem services from blue-green infrastructure for stormwater management." Thesis, Uppsala universitet, Institutionen för geovetenskaper, 2021. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:uu:diva-446070.
Full textDen pågående urbaniseringen leder till en ökad utbredning och förtätning av städer, vilket innebär att grönytor byts ut mot hårdgjorda. Detta leder till att nederbörd inte omhändertas lokalt utan avrinner istället på de hårdgjorda ytorna som dagvatten. Dessutom förutsägs nederbörden att öka i och med klimatförändringar, vilket ökar mängden dagvatten ytterligare. Traditionellt har dagvatten hanterats genom att avledas i ledningar under mark. Som ett möjligt komplement till denna infrastruktur finns blågrön infrastruktur (BGI). BGI är vegetations- och vattenbaserade system som avser att efterlikna det naturliga flödet av vatten för att minska översvämningsrisken men ger fler nyttor än så. Dessa nyttor benämns ekosystemtjänster. De ökar människors välbefinnande och förses av naturen gratis. Genom att synliggöra värdet av ekosystemtjänster kan motivation till att implementera BGI öka. Syftet med detta projekt var att sammanställa ett beslutsstöd för hur en värdering av ekosystemtjänster från BGI på stadsdelnivå kan gå till. Värderingen skulle vara semi-kvantitativ med en skala 1-5. För att möjliggöra detta identifierades först ekosystemtjänster som sedan tilldelades indikatorer som belyser i vilken utsträckning respektive ekosystemtjänst förekommer. Sju olika blågröna dagvattenlösningar studerades för att avgöra vilka mervärden i form av ekosystemtjänster dessa kan tillföra urbana miljöer. Dessa dagvattensystem var gröna tak, träd, växtbäddar, svackdiken, översvämningsytor, dagvattendammar och fördröjningsmagasin. Nio ekosystemtjänster identifierades kunna uppkomma av dessa blågröna lösningar. Dessa var översvämningsskydd, vattenrening, lokalklimatsreglering, luftrening, bullerreducering, erosionskontroll, rekreation, sociala relationer och biologisk mångfald. För att värdera i vilken utsträckning funktionerna hos ekosystemtjänsterna fanns närvarande togs indikationer fram genom en litteraturstudie. Det ansågs däremot att det inte räckte att enbart värdera förekomsten av ekosystemtjänsten för att bestämma dess värde, utan det var även nödvändigt att studera behovet av dem. Därmed inkluderades frågor som skulle besvara behovet av ekosystemtjänsterna. Värderingen av ekosystemtjänsten baserades då på hur väl förekomsten av ekosystemtjänsten svarade mot behovet. Efter att denna värdering använts på en fallstudie kunde det konstateras att denna typ av värdering är användbar i ett tidigare skede av ombyggnadsprojekt, för att belysa vilka funktioner och behov som behöver tas i beaktande för att erhålla olika ekosystemtjänster. Den kan även användas vid jämförelse av olika förslag, för att visa på vilket förslag som bidrar med mest ekosystemtjänster. Värderingen är konceptuell snarare än specifik och har fördelen att alla ekosystemtjänster kan värderas men belyser enbart nyttor och inte kostnader.
Verduras, Dietl Monica. "Green spaces in cities? : Analysis and comparison of green spaces in Stockholm and Madrid." Thesis, Stockholms universitet, Kulturgeografiska institutionen, 2017. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:su:diva-143842.
Full textZou, Kejun. "Effects of interactions between the green and brown food webs on ecosystem functioning." Thesis, Paris 6, 2016. http://www.theses.fr/2016PA066266/document.
Full textThis thesis studies through three models and an experiment the important effects of the interactions between the green (based on primary production) and brown (based on decomposition) food webs on ecosystem functioning. Three interactions between the two food webs are studied: 1) nutrients recycled from all organisms in the food web couple the green and brown food webs through mutualistic/competitive interaction between primary producers and decomposers; 2) generalist consumers feed on prey from both food webs; and 3) the spatial connections between the two food webs through mobile generalist consumers at the top and through nutrient and detritus fluxes at the bottom of the food webs. The results show that these interactions may affect the ecosystems functioning including trophic cascades, stability and the relative importance of green and brown food chains. These results lead to new (1) insights on the way to model food webs, (2) predictions on food web functioning, (3) interpretation of empirical results, (4) ideas to compare the functioning of different ecosystem types and (5) predictions on food web responses to global changes
Artita, Kimberly. "Computer-based decision-support methods for hydrological ecosystem services management." OpenSIUC, 2012. https://opensiuc.lib.siu.edu/dissertations/530.
Full textKim, Gunwoo. "Reimaging vacant urban land as green infrastructure: Assessing vacant urban land ecosystem services and planning strategies for the City of Roanoke, Virginia." Diss., Virginia Tech, 2015. http://hdl.handle.net/10919/73237.
Full textPh. D.
Kang, Katherina A. "Soil Carbon Accumulation in an Urban Ecosystem: Canopy Cover and Management Effects." Thesis, University of North Texas, 2020. https://digital.library.unt.edu/ark:/67531/metadc1703418/.
Full textBurkholder, Derek A. "Top Down Control in a Relatively Pristine Seagrass Ecosystem." FIU Digital Commons, 2012. http://digitalcommons.fiu.edu/etd/799.
Full textShahidullah, AKM. "Community-Based Developmental Entrepreneurship: Linking Microfinance with Ecosystem Services." International Journal of Development and Sustainabilty, 2 (3), 1703-1722, 2013. http://hdl.handle.net/1993/31836.
Full textOctober 2016
Consolini, Luca. "Utilizzo dei Carbon Token nella microeconomia: Il progetto “San Marino Low Carbon Ecosystem”." Bachelor's thesis, Alma Mater Studiorum - Università di Bologna, 2021. http://amslaurea.unibo.it/22935/.
Full textChen, Yan Wendy. "Assessing the services and value of green spaces in urban ecosystem a case of Guangzhou City /." Click to view the E-thesis via HKUTO, 2006. http://sunzi.lib.hku.hk/hkuto/record/B36206817.
Full textChen, Yan Wendy, and 陳艷. "Assessing the services and value of green spaces in urban ecosystem: a case of Guangzhou City." Thesis, The University of Hong Kong (Pokfulam, Hong Kong), 2006. http://hub.hku.hk/bib/B36206817.
Full textKemp, Sarah. "Impact of plant choice and water management on the provision of ecosystem services by green roofs." Thesis, University of Reading, 2018. http://centaur.reading.ac.uk/77714/.
Full textGarneij, Cecilia, and Patricia Johansson. "En kartläggning av ekosystemtjänster kring Södra Munksjön och appliceringen av grönytefaktor i Jönköping." Thesis, Tekniska Högskolan, Högskolan i Jönköping, JTH, Byggnadsteknik och belysningsvetenskap, 2017. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hj:diva-37267.
Full textPurpose: Cities need greenery, ecosystems and ecosystem services. Green area ratio (GAR) is a tool that ensures greenery in urban environments. As a part of its urban development of the new city area Södra Munksjön the municipality of Jönköping will include GAR in the local plan for green structure. In order to design a GAR model, one must know the conditions of the site and vision of the city. This study aims to map the ecosystem services located in the area today as well as the ecosystem services that can be created, protected, strengthened or skipped in the new city area. Furthermore, it is also investigated how the local GAR model can be used in other areas in Jönköping municipality. Method: A qualitative study has been conducted with the help of literature studies, document analysis, observation and interviews. With starting point in the model of guidance on ecosystem services in city planning from ℅ city ecosystem services has been identified. Interviews have been conducted with landscape architects with experience from working with GAR in a context similar to the one in Jönköping. Findings: The mapping of ecosystem services in the area of Södra Munksjön shows that most services from ℅ city can be identified and that the cultural ecosystem services should be premiered in the GAR model designed for the city area. In order for the local GAR model to be applied in other areas, it's easier if the formulations in the model are general and supplemented with separate site-specific information. However, in order for GAR to produce good results the most important factor is to have stated and well formulated goals to aim for. Implications: Through good planning, one solution can benefit several ecosystem services at the same time, which is recommended in urban environments. Thus the conclusion is that focus should lay on cultural ecosystem services and multi-functionality that result with all services benefiting. Since GAR is a new tool for Jönköping, it is of great importance to include stakeholders and building contractors at an early stage. Limitations: The mapping of ecosystem services made in Södra Munksjön has been based on a geographical location and documents linked to this place, which means that the results are limited to Södra Munksjön. However, the analysis and discussion of how a GAR model can be taken from a current area to be applied elsewhere could be taken on by cities that are planning to use GAR or want to develop an existing GAR model.
Baró, Francesc. "Urban Green Infrastructure: Modeling and mapping ecosystem services for sustainable planning and management in and around cities." Doctoral thesis, Universitat Autònoma de Barcelona, 2016. http://hdl.handle.net/10803/399173.
Full textIn an increasingly urban planet, many cities and their inhabitants are facing multiple pressing threats within their borders, including heat stress, pollution and growing disconnection with the biosphere. Improving sustainability, resilience and livability in urban areas should be thus a major goal on the policy agenda, from local to global authorities. The operationalization of the ecosystem services framework, building on the concepts of ‘green infrastructure’ and ‘nature-based solutions’, is claimed by a mounting number of policy-makers, practitioners and scientists as the way forward to address many of these urban challenges. However, the extent to which urban green infrastructure can offer relevant solutions to these challenges is rarely considered in ecosystem service assessments, and therefore unknown to decision-makers. This dissertation critically examines the role and contribution of green infrastructure to cope with diverse urban challenges (with a focus on air pollution, greenhouse emissions, heat stress and opportunities for outdoor recreation) at different spatial scales. Building on the ecosystem services cascade model, an operational framework is proposed and applied across four original research chapters to inform planning and management decisions on the basis of the relationships between the green infrastructure’s capacity to deliver ecosystem services, the actual provision or use of these services (flow), and the amount of services demanded by the urban population. Identification of unsatisfied demand, i.e., the mismatch between ecosystem service flow and demand, is a main focus of the assessments since it expresses the limits of urban green infrastructure in relation to the considered challenges. The dissertation uses and refines a variety of methodological approaches for modeling and mapping the capacity, flow and demand of urban ecosystem services (e.g., i-Tree and ESTIMAP tools). The spatial scope of the research carried out within the assessment framework of this dissertation principally encompasses the urban area of Barcelona, Spain, considering both the local or city scale (Barcelona municipality) and the metropolitan or regional scale (Barcelona metropolitan region). Results from the research indicate that the contribution of ecosystem services provided by urban green infrastructure to cope with urban problems is often limited (e.g., its impact on air quality or carbon offsetting was lower than 3% considering total carbon emissions and air pollution in all case studies) and/or uncertain at the city and metropolitan scales. In addition, the positive impact of green infrastructure on environmental quality and human wellbeing is usually challenged by ecosystem disservices (e.g., biogenic emissions), trade-offs (e.g., provisioning versus regulating services) or spatial mismatches between service supply and demand (e.g., air purification and outdoor recreation capacities of large metropolitan green infrastructure blocks are too far from demand sites). On the basis of these findings, several implications for urban/landscape planning, management and decision-making are drawn, including: (1) the prioritization of abatement policies on the pressures generating a demand for certain ecosystem services (e.g., air purification and carbon sequestration); (2) combining land sharing strategies in urban and agricultural land in order to increase their multifunctionality and resilience and, concurrently, assure the conservation of large patches of multifunctional periurban forest areas; (3) development of new green spaces in compact urban cores using innovative strategies (e.g., rooftop gardens); and (4) consideration of ecosystem services trade-offs and disservices in planning and management. Finally, I contend that urban green infrastructure planning and management requires a holistic approach, considering the whole range of ecosystem services potentially provided by different types of green infrastructure and the interactions between them, together with the different spatial scales at which these ecosystem services can be relevant for the resilience, sustainability and livability of urban areas. This calls for a strong multi-scale and multi-disciplinary institutional coordination between all the authorities dealing with urban and environmental policy and for the harmonization of planning and management instruments in a multi-level governance approach.
Ståhl, Isabella, and Rebecka Ståhl. "Integrering av vertikala växtväggar i stadsmiljö : En studie för att stärka stadens ekosystemtjänster." Thesis, Jönköping University, JTH, Byggnadsteknik och belysningsvetenskap, 2021. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hj:diva-54050.
Full textPurpose: To create well-functioning cities that promote diversity of life C/O City (2017) claims that ecosystem services must be implemented. An increased population and urbanization have led to a lack of green areas in urban environments. This has a negative effect on the environment and social ecology. To create sustainable, resilient and attractive cities, multifunctional green solutions must be implemented and contribute to ecosystem services. The aim of the thesis is therefore to give more knowledge about the city's ecosystem services and how vertical vegetation can improve the urban environment. Method: The qualitative data analyzed in this thesis consists of interviews, survey, a document- and literature study. The interviews are used to provide an in-depth understanding of municipalities and developers work with vertical vegetation as well ecosystem services. The survey is used to map municipalities work with vertical vegetation. The document- and literature study analyzes real examples and how they have been executed. Findings: Vertical vegetation have the potential to strengthen the urban environment in the city. These green walls can provide supporting, regulatory, cultural and provisoning ecosystem services. At present, vertical vegetation can influence and improve the microclimate, embellish harsh environments and to some extent strengthen biodiversity. To justify a large-scale establishment, the price of living walls must be reduced and only then could an improvement of the urban environment take place. Implications: In many cases, the cost exceeds the incentive for establishing living walls. A greater willingness is presented to strengthen the city's horizontal green structure and existing parks. At present, vertical vegetation mainly provide ecosystem services in a micro perspective. A large-scale establishment is needed to influence the city and the population as a whole. In the future, the work process can be improved by increasing communication between actors, establish requirements for the green space factor and motivating both developers and the individual to give higher priority to ecosystem services. The thesis should shed light on the problem and promote improvement. With the thesis as a basis, the municipalities work process can be improved. Limitations: The thesis doesn’t investigate how vertical vegetation are constructed, the technology, economic factors or vertical vegetation constructed indoors. The collected empirical evidence, on the other hand, indicates that economics has a significance in the matter. The sample for the survey has been limited to Sweden's 50 largest municipalities, based on inhabitants. Although the selection is limited geographically, the result is considered to be general. The collected empirical evidence indicates that the views on the subject are consistent and may therefore reflect the general views on vertical vegetation in Sweden.
Holland, Kelly John. "Effects on Boston's Urban Biodiversity." Thesis, Boston College, 2003. http://hdl.handle.net/2345/377.
Full textIn an attempt to better understand the biodiversity of an urban ecosystem, we have conducted plant and bird biodiversity assessments of 10 sites in the Greater Boston area from September 2002-April 2003. These sites have been identified by the Urban Ecology Institute as important green areas through the Natural Cities Program. The purpose of this program is to create a greater body of knowledge of urban green spaces and the greater urban ecosystem of Boston. Our objective was to quantify plant and bird biodiversity by focusing on species richness. We then compared this biodiversity information to various factors such as area of impervious surface, and area of maintained lawn. Our analysis did not demonstrate statistically significant relationships between these factors
Thesis (BS) — Boston College, 2003
Submitted to: Boston College. College of Arts and Sciences
Discipline: Biology
Discipline: College Honors Program
isaksson, Pia. "Management, valuation and evaluation of urban greenspace and trees in relation to resilience; : The importance of ecosystem services in the built environment and how they are maintained and cared for." Thesis, KTH, Hållbar utveckling, miljövetenskap och teknik, 2018. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:kth:diva-231620.
Full textSammanfattning: Dagens intensiva urbanisering och bostadsbrist, betonar behovet av resilient stadsutveckling. Dennastudie understryker faran med förtätning på bekostnad av grönstrukturer, vilka är avgörande förupprätthållandet av livsnödvändiga ekosystemtjänster. Ekosystems icke lineära respons påstörningar, bör uppmärksamma i både planering och praktik, för att undvika utarmning eller kollaps.Tillskillnad från ofta framhållna fördelar med förtätning, som minskad inverkan på kringliggandegrönstrukturer och motverkande av klimatförändringar, vill den här studien framhålla hurförtätningsprocesser riskerar att försämra städers resiliens. För att säkra en framtida motståndskraftoch anpassningsförmåga till förändrade omständigheter, bör värdering av grönstrukturer i stadsmiljötydliggöra framtida osäkerhetsfaktorer i relation till ekosystemens förmåga att tillhandahålla olikatjänster. Utifrån ett social-ekologiskt ramverk har en fallstudie av hur grönstrukturer värderas iplanering- och exploateringsprocesser, samt inom allmänt underhåll, genomförts i Stockholm. Enbredd av aktörer inom planering, exploatering och grönskötsel intervjuades. I jämförelse meduttryckta visioner i olika översiktsplaner och policydokument, visar resultaten från intervjuerna påflera luckor mellan planering och utförande. En långsiktig planering i samband med ett socialekologisktresilient styrelseskick, som syftar på en större förståelse och interaktion mellan socialaoch ekologiska faktorer, föreslås förbättra såväl implementering som uppmärksammande avekosystemtjänster inom stadsutformning och utveckling. Vidare kan ett utökat lärande ochkunskapsutväxling mellan och inom social-ekologiska system, öka förståelsen för- och förstärkastäders social-ekologiska resiliens.
Heller, Charlotte. "The Public Perception of Urban Stormwater Ponds as Environmental Amenities." Thesis, Université d'Ottawa / University of Ottawa, 2020. http://hdl.handle.net/10393/40349.
Full textWabnitz, Colette Catherine Chantal. "Sea turtle conservation and ecosystem-based management with a focus on green turtles (Chelonia mydas) and seagrass beds." Thesis, University of British Columbia, 2010. http://hdl.handle.net/2429/24239.
Full textZhang, Yiting. "Urban morphology and ecosystem services : a historico-geographical study of fringe belts and urban green spaces in Birmingham, UK." Thesis, University of Birmingham, 2018. http://etheses.bham.ac.uk//id/eprint/8455/.
Full textJohnson, Catherine E. "Role of Plant Species Richness in Green Roof Plots on the Quantity and Quality of Stormwater Runoff." University of Cincinnati / OhioLINK, 2014. http://rave.ohiolink.edu/etdc/view?acc_num=ucin1397734513.
Full textJonsson, Amanda. "Planera för hållbara städer med gröna tak." Thesis, Umeå universitet, Institutionen för ekologi, miljö och geovetenskap, 2021. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:umu:diva-184494.
Full textXing, Yin. "Design to Promote UrbanEcosystem Services : Examples of solutions with green - blueinfrastructure in public spaces." Thesis, KTH, Urbana och regionala studier, 2017. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:kth:diva-203806.
Full textYIN, XING. "Design to Promote UrbanEcosystem Services : Examples of solutions with green - blueinfrastructure in public spaces." Thesis, KTH, Urbana och regionala studier, 2017. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:kth:diva-203803.
Full textMcFarland, Andrew J. "Using Ostracode Dynamics to Track Ecosystem Response to Climatically and Tectonically Induced Lake-Level Fluctuations in Fossil Basin, Green River Basin, Wyoming, USA." University of Akron / OhioLINK, 2012. http://rave.ohiolink.edu/etdc/view?acc_num=akron1348242706.
Full textKatycheva, Anna. "From Brownfields to Green Infrastructure : A resilience thinking approach to brownfield transformation." Thesis, KTH, Hållbar utveckling, miljövetenskap och teknik, 2019. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:kth:diva-256313.
Full textFörorenade områden kan potentiellt omformas för att erbjuda grön infrastruktur till städer och miljöförvaltning kan vara ett kreativt och dynamiskt sätt att tillhandahålla välbehövliga ekosystemtjänster till stadsmiljön. Denna studie utforskar hur omvandlingen av ett förorenat område till en stadsodling i Stockholm kan bidra till att skapa ekosystemtjänster och ökan resiliens i samhället. Genom användningen av kvalitativa metoder – såsom en litteraturstudie, intervjuer och observationer – visar resultaten på en ökad resiliens genom ökad mångfald i landskapet, skapandet av plats för sociala förbindelser, ökad kunskap om ekosystemtjänster samt polycentricitet inom naturresurshantering.
Silveira, Clarissa Ferreira Albrecht da. "A systemic approach for integrative design of buildings and landscapes: towards ecosystem services provision in urban areas." Universidade Federal de Viçosa, 2018. http://www.locus.ufv.br/handle/123456789/21778.
Full textApproved for entry into archive by Marco Antônio de Ramos Chagas (mchagas@ufv.br) on 2018-09-12T13:41:05Z (GMT) No. of bitstreams: 1 texto completo.pdf: 8868545 bytes, checksum: 225b7493537273bf0f117f47c3629351 (MD5)
Approved for entry into archive by Marco Antônio de Ramos Chagas (mchagas@ufv.br) on 2018-09-12T13:41:22Z (GMT) No. of bitstreams: 1 texto completo.pdf: 8868545 bytes, checksum: 225b7493537273bf0f117f47c3629351 (MD5)
Made available in DSpace on 2018-09-12T13:41:45Z (GMT). No. of bitstreams: 1 texto completo.pdf: 8868545 bytes, checksum: 225b7493537273bf0f117f47c3629351 (MD5) Previous issue date: 2018-08
Coordenação de Aperfeiçoamento de Pessoal de Nível Superior
Cities are at the core of current environmental problems and, conversely, may host the solutions for them. They are the defining ecological phenomenon of the twenty-first century. Natural patterns and processes within cities might be a means toward an ecological regeneration of their bioregions through a symbiotic relationship between them. In this context, design has a great potential to reshape cities, transforming them for improved living conditions and balanced ecological systems. Considering buildings and landscapes as reciprocal entities within a system is a great opportunity for design innovation and increased performance with an active engagement between people and nature. By assuming the ecosystem services approach as a reference for highest ecological performance when multiple ecosystem services are provided within a system, this dissertation proposes an urban ecosystem services framework and the concept of service providing design for assessing architecture and landscape architecture. This framework is the basis to analyze three rating systems that are the most relevant standards for sustainable and regenerative design of architecture and landscape architecture, being the Living Building Challenge â , LEED â , and Sustainable SITES Initiative â . Furthermore, two architecture and landscape architecture certified and high-performance projects are analyzed. Based on the analysis, other ecosystem services beyond those proposed in the framework are identified, being renewable energy sources and active living. Some ecosystem services considered are not required by the rating systems, and not provided by the projects, being medicinal resources, pollination, and spiritual experience. Although required, food production is not provided in the projects studied due to a scale issue as they are located in densely occupied urban sites. Moreover, SITES is currently more related to ecosystem services than LEED, which suggests that the ecosystem services framework has a great potential as a tool to explore the relationship of building design criteria and natural systems and cycles. Although most ecosystem services are identified as provided by the two assessed projects, their performance suggests that they are not yet fully integrated to the natural ecosystem. This fact corroborates to the necessary next step for defining the Urban Ecosystem Services Framework in a quantitative approach with a hierarchical organization of the ecosystem services. Rigorously addressing the ecosystem services approach in LEED, SITES, and other rating systems will help integrate ecological regeneration processes in architecture, landscape architecture, and cities.
Greenleaf, Holly Lee. "From Maintenance To Stewardship: Green Stormwater Infrastructure Capacity In Vermont Towns & Design And Participatory Processes To Provide Cultural Ecosystem Services." ScholarWorks @ UVM, 2019. https://scholarworks.uvm.edu/graddis/1010.
Full textHopkins, Rachel Ann. "Public urban green space: Exploring priorities and challenges for managing and valuing green space, using Stockholm as a case study." Thesis, KTH, Hållbar utveckling, miljövetenskap och teknik, 2021. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:kth:diva-299526.
Full textStadsnära grönområden och parker har aldrig varit viktigare: dess tidigare bidrag och potential att främja framtida folkhälsa, motverka klimatförändringar, och främja biologisk mångfald är ovärderliga för städer som upplever befolkningstillväxt och ökande befolkningstäthet. Denna studie utforskar komplexiteten av olika krav på allmänna grönområden i städer, med hjälp av Stockholm som en fallstudie. Semistrukturerade intervjuer med lokala yrkesverksamma inom miljöplaneringsområdet, stödda av en analys av nyckeldokument, hjälper till att identifiera viktiga prioriteringar och utmaningar och belyser överväganden för användningen av verktyg som värderar dessa utrymmen och deras tillhörande ekosystemtjänster. Nyckelprioriteringar för hanteringen av allmänna grönområden i städerna visar sig vara: Anpassning till effekterna av klimatförändringar, skydd av biologisk mångfald och tillhandahållande av kulturella ekosystemtjänster. De viktigaste utmaningarna för hanteringen av offentliga grönområden i städerna lyfts fram som: ökande befolkningstäthet i städer, green-washing, oklara definitioner av begrepp som ”grönområde” och förväntningar på att utrymmen ska vara multifunktionella. Det diskuteras att värderingsverktyg inte har möjlighet att noggrant mäta och bedöma kulturella ekosystemtjänster, att samarbetsverktyg kan vara effektivare och att det finns både fördelar och nackdelar med monetära värderingar. Resultaten har konsekvenser för Stockholms skötsel och av allmänna grönområden och kan användas för att informera miljöplaneringspolitiken. Rekommendationer för framtida forskning inkluderar att utreda verktyg som är tillgängliga för bedömning, kartläggning och värdering av grönområdens kvaliteter, samt identifiering av bedömningsverktyg som Stockholms stad har tidigare erfarenhet av.
Charest, Suzanne. "Ecosystem-based design : addressing the loss of biodiversity and nature experience through architecture and ecology." Thesis, University of British Columbia, 2009. http://hdl.handle.net/2429/4653.
Full textNassirzadeh, Yazdi Arjang. "Urban agricultural practices within Stockholm -And their contribution to increase economical and ecological sustainability." Thesis, Linnéuniversitetet, Institutionen för design (DE), 2021. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:lnu:diva-105585.
Full textRehn, Felicia. "Pollinators in Urban Landscapes : Local and landscape factors impact on pollinator species richness and abundance." Thesis, Södertörns högskola, Miljövetenskap, 2019. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:sh:diva-38559.
Full textBurger, Margaret Hendrieka Margo. "Working for ecosystems: an account of how pathways of learning lead to SMME development in a municipal social-ecological programme within a green economy context." Thesis, Rhodes University, 2017. http://hdl.handle.net/10962/7735.
Full textWikström, Alice. "The Green Area Factor, Green Infrastructure and Biodiversity : An investigation of the preservation of urban biodiversity within the city of Stockholm." Thesis, KTH, Hållbar utveckling, miljövetenskap och teknik, 2020. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:kth:diva-285915.
Full textEn alltmer ökande urbanisering sker runt om i världen och i Stockholms stad växer antalet invånare för varje dag. Urbanisering innebär oftast en påfrestning på de urbana grönytorna då alltfler människor centreras kring stadskärnan vilket resulterar i expandering och förtätning av staden. Den biologiska mångfalden i den urbana miljön riskerar därmed att påverkas negativt. Grönytorna i städer är viktiga att bibehålla för att upprätthålla ekosystemtjänster som naturen ger oss. En ekosystemtjänst som klassas som en stödjande tjänst är den biologiska mångfalden. Biologisk mångfald är därför viktig att säkra inte enbart för naturens skull utan också för människans överlevnad. Det finns många mål, både internationella och nationella, kopplade till bevarande av den biologiska mångfalden. Ett av Sveriges miljökvalitetsmål berör den biologiska mångfalden och heter Ett rikt växt- och djurliv. Naturvårdsverket bedömde att målet inte skulle uppnås år 2020 och ett av hoten mot biologisk mångfald var stadsutbredning. Skälet till detta ansågs vara att grönytor riskerar att exploateras och fragmenteras, vilket ökar risken för degradering av den biologiska mångfalden i staden. Grönytor bör därför beaktas av kommunerna i ett tidigt skede i den fysiska planeringen. Grön infrastruktur (GI) är det sammanhängande nätverk av strukturer, naturområden och livsmiljöer som är viktiga för tillhandahållande av ekosystemtjänster. GI används vid arbete med klimatanpassning, sociala värden och biologisk mångfald i urbana och andra miljöer. Grönytefaktor (GYF) för allmän platsmark är ett planeringsverktyg som används vid planering av gröna ytor inom en tomt eller en fastighet som ska exploateras. För att särskilja GYF för kvartersmark från andra GYF modeller kommer GYF som används i Stockholms stad hädanefter att förkortas till GYF KVM. GYF KVM räknas ut genom att man dividerar de gröna ytorna inom en fastighet med den totala ytan. På så sätt får man en kvot, eller en faktor, som ska uppnås när fastigheten är bebyggd och färdigställd. GYF modeller används och appliceras i Sveriges tre största städer; Malmö, Göteborg och Stockholm. I dessa städer har GYF modellerats efter den specifika stadens behov och mål. I Stockholms stad ställs GYF som ett krav vid försäljning av kommunal mark till en byggherre för exploatering och är tänkt att stärka den gröna infrastrukturen i staden. Den här rapporten utreder hur byggherrar och Stockholms stad behandlar GYF KVM vid exploatering samt om GYF KVM är ett bra verktyg för att bevara den biologiska mångfalden i städer. Rapporten utreder också om GYF KVM är en långsiktig lösning för stärkande av den gröna infrastrukturen, speciellt gällande den biologiska mångfalden. Metoder som appliceras för att svara på frågorna var en litteraturstudie av vetenskapliga rapporter samt rapporter från statliga myndigheter och Stockholm stad. En intervjustudie utfördes också med berörda parter; Stockholm stad, Naturvårdsverket, konsulter, C/O City och byggherrar verksamma inom kommunen. Sammanfattningsvis kan det konstateras att GYF KVM är ett verktyg som främst är till för att implementera ekosystemtjänster, och är inte enbart till för att stärka den biologiska mångfalden. Dock saknar GYF KVM starka kopplingar till GI då planområdet för GYF KVM är begränsat. En lösning kan vara att staden implementerar ett kompletterande verktyg för utformning av grönytor på den allmänna platsmarken, så kallad GYF AP. På så sätt utökas planområdet. Ett annat förslag som togs upp var att implementera en bindande nationell GYF-modell som säkerställer att fler kommuner använder sig av GYF vid planering av urbana miljöer. En nationell GYF-modell skulle också säkerställa att de tillkommande gröna värdena följs upp och kvarstår.