Dissertations / Theses on the topic 'Geriatric Depression Scale'
Create a spot-on reference in APA, MLA, Chicago, Harvard, and other styles
Consult the top 18 dissertations / theses for your research on the topic 'Geriatric Depression Scale.'
Next to every source in the list of references, there is an 'Add to bibliography' button. Press on it, and we will generate automatically the bibliographic reference to the chosen work in the citation style you need: APA, MLA, Harvard, Chicago, Vancouver, etc.
You can also download the full text of the academic publication as pdf and read online its abstract whenever available in the metadata.
Browse dissertations / theses on a wide variety of disciplines and organise your bibliography correctly.
Vaughn, Gary L. "The construct validity of the short form geriatric depression scale (GDS)." Virtual Press, 1990. http://liblink.bsu.edu/uhtbin/catkey/720318.
Full textDepartment of Counseling Psychology and Guidance Services
Hupp, Gregory S. "Exploratory Factor Analysis of the Geriatric Depression Scale Among Cardiac Patients." Thesis, University of North Texas, 1998. https://digital.library.unt.edu/ark:/67531/metadc277866/.
Full textDavis, Tommy E. Hall James. "The effectiveness of the Geriatric Depression Scale to distinguish apathy from depression in Alzheimer's Disease and related dementias." [Denton, Tex.] : University of North Texas, 2008. http://digital.library.unt.edu/permalink/meta-dc-9109.
Full textDavis, Tommy E. Jr. "The Effectiveness of the Geriatric Depression Scale to Distinguish Apathy From Depression in Alzheimer's Disease and Related Dementias." Thesis, University of North Texas, 2008. https://digital.library.unt.edu/ark:/67531/metadc9109/.
Full textCrawford, Gregory Brian, and gregory crawford@adelaide edu au. "Depression in palliative care patients in Australia: identification and assessment." Flinders University. Medicine, 2008. http://catalogue.flinders.edu.au./local/adt/public/adt-SFU20090127.133003.
Full textCornett, Patricia F. "Factors of the Geriatric Depression Scale that may Distinguish between Four Cognitive Diagnostic Groups: Normal, Mild Cognitive Impairment, Dementia of the Alzheimer's Type, and Vascular Dementia." Thesis, University of North Texas, 2009. https://digital.library.unt.edu/ark:/67531/metadc12105/.
Full textImai, Hissei. "Factor structures of a Japanese version of the Geriatric Depression Scale and its correlation with the quality of life and functional ability." Kyoto University, 2015. http://hdl.handle.net/2433/199167.
Full textHörnsten, Carl. "Stroke and depression in very old age." Doctoral thesis, Umeå universitet, Geriatrik, 2016. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:umu:diva-120388.
Full textI västvärlden inklusive Sverige så ökar gruppen av människor som uppnår åldern 80 år eller äldre. Människorna som uppnår denna mycket höga ålder har en hög förekomst av kardiovaskulära riskfaktorer, har ofta flera samtidiga sjukdomar och ofta funktionsnedsättningar. Medicinska behandlingsåtgärder är ofta mindre effektiva och förknippade med biverkningar i åldersgruppen. Stroke är en sjukdom som beror på skada av hjärnvävnad till följd av minskad blodtillhörsel till delar av hjärnan. Det är känt att såväl förekomsten av och insjuknandet i stroke ökar med stigande ålder. Den som drabbas av stroke löper risk att få en bestående funktionsnedsättning och att dö i förtid. En vanlig komplikation efter att ha drabbats av stroke är nedstämdhet eller depression. Vetenskapliga studier om stroke har tidigare negligerat mycket gamla människor, vilket i takt med den pågående demografiska utvecklingen framstått som allt mer orimligt. Det är ej helt klarlagt vilka riskfaktorer som leder till att insjukna med stroke i mycket hög ålder. Överdödligheten förknippad med att drabbas av depression efter stroke är också oklar i åldersgruppen. Det är också oklart vad som skiljer depression efter stroke från depression bland den övriga befolkningen av åldrade människor. Den populations-baserade kohortstudien GErontologisk Regional DAtabas (GERDA) inleddes år 2000 för att kartlägga faktorer förknippade med gott åldrande bland mycket gamla människor. Hälften av 85-åringarna, alla 90-åringar och alla ≥95-åringar i utvalda kommuner i Västerbotten erbjöds att delta i studien. Därefter har återbesök hos tidigare deltagare i sina nya åldersgrupper och rekrytering av nya deltagare genomförts vart femte år. Studien utvidgades med utvalda kommuner i Österbotten, Finland vid den första femårsuppföljningen. Datainsamlingen i studien bestod av demografiska frågor, skattningsskalor, blodtrycksmätning och kognitiva test genomförda vid ett hembesök i deltagarens hem, samt genomgång av journalhandlingar. År 2010 skickades även en enkät ut till 65-, 70-, 75- och 80-åringar i alla kommuner i Västerbotten och Österbotten. Enkäten innehöll frågor om demografi, hälsa, sjukdomar och intressen. Bland deltagarna i kohortstudien bestämdes förekomsten av tidigare stroke baserat på genomgång av journaluppgifter och uppgifter från hembesöken. Förekomsten av depression bestämdes baserat på poängsättning från en validerad skattningsskala för depression, samt baserat på en sammanvägning av journaluppgifter och skattningsskalor. En specialist i geriatrik fattade det slutliga beslutet om diagnoser. Insjuknande i stroke bestämdes baserat på journalgenomgång av individer med stroke-relaterade diagnoskoder i sjukhusregistret, i dödsorsaksregistret eller uppgift om stroke vid femårsuppföljningen i studien. Bland deltagarna i enkätstudien bestämdes förekomsten av tidigare stroke baserat på självrapportering, och förekomsten av depression bestämdes baserat på en sammanvägning av självrapportering och en skattningsskala för depression. Förekomsten av stroke i enkätstudien steg med ålder, från 4.7% bland 65-åringar till 11.6% bland 80-åringar. Förekomsten av stroke var omkring 20% bland ≥85-åringar, med minimal variation mellan 85-, 90- och ≥95-åringar. Förekomsten av depression var högre bland dem med stroke jämfört med de övriga deltagarna, både gällande den sammavägda diagnosen och baserat endast på poängsättning. Stroke och sömnproblem var oberoende associerade med depression. Bland ≥65-åringar i enkätstudien var funktionsnedsättning och genomgången livskris associerade med depression hos dem med en tidigare stroke. Bland deltagare utan stroke var ett antal ytterligare externa faktorer, inklusive subjektiv upplevelse av dålig ekonomi och att inte ha någon att anförtro sig till, associerade med depression. Både stroke och depression var associerade med ökad dödlighet bland ≥85-åringar. De med stroke utan depression hade en dödlighet i linje med normalbefolkningen utan stroke eller depression. Förekomsten av samtidig stroke och depression var associerad med högre dödlighet än normalbefolkningen, jämfört med dem med enbart stroke eller enbart depression. Högt systoliskt blodtryck (≥160 mmHg), högt diastoliskt blodtryck (≥90 mmHg) och förmaksflimmer var oberoende riskfaktorer för att insjukna i stroke bland ≥85-åringarna. Sambandet mellan blodtryck och strokerisk försvagades ej hos människor med kognitiv eller funktionell nedsättning. Tidigare stroke, hjärtsvikt, kognitiv nedsättning, näringsbrist, depressiva symtom och låg gånghastighet var också associerade med att insjukna i stroke, men ej oberoende av varandra. Sammanfattningsvis så stiger förekomsten av stroke med åldern och är särskilt hög bland mycket gamla människor. Depression är betydligt vanligare hos mycket gamla människor med stroke, även justerat för störningsfaktorer. Depression är främst associerat med funktions-nedsättning hos människor med stroke, men med ett större antal externa faktorer hos människor utan stroke. Mycket gamla människor med stroke har särskilt hög dödlighet om de samtidigt är deprimerade, men en dödlighet i linje med normalbefolkningen om de inte är deprimerade. Högt systoliskt och diastoliskt blodtryck samt förmaksflimmer är viktiga och behandlingsbara orsaker till att drabbas av stroke i mycket hög ålder.
Cornett, Patricia F. Hall James. "Factors of the geriatric depression scale that may distinguish between four cognitive diagnostic groups normal, mild cognitive impairment, dementia of the Alzheimer's type, and vascular dementia /." [Denton, Tex.] : University of North Texas, 2009. http://digital.library.unt.edu/ark:/67531/metadc12105.
Full textKnight, Adriene Jean. "Nutritional Assessment of Individuals who Utilize Services Available Through the Wood County Committee on Aging." Bowling Green State University / OhioLINK, 2009. http://rave.ohiolink.edu/etdc/view?acc_num=bgsu1245692500.
Full textSorensen, Elizabeth A. "Preference for information, perceived control, coping and outcomes following first time open heart surgery in older adults." Connect to this title online, 2004. http://rave.ohiolink.edu/etdc/view?acc%5Fnum=osu1093376171.
Full textTitle from first page of PDF file. Document formatted into pages; contains xi, 163 p.; also includes graphics. Includes bibliographical references (p. 150-163).
Pelegrin, Andressa Karina Amaral Plá. "Avaliação e mensuração da dor no envelhecimento: instituições de longa permanência." Universidade de São Paulo, 2011. http://www.teses.usp.br/teses/disponiveis/22/22132/tde-19012012-103800/.
Full textAging is a new phenomenon and a global trend. With it, there is an increase of diseases and complaints of pain. This study has allowed health professionals have a better assessment of pain perception in aging. The overall objective was to evaluate the different types of chronic pain in aging. The specific objectives were to measure the perceived pain, to evaluate the descriptors of chronic pain with higher scores, identify different issues of chronic pain perceived and assess for signs and symptoms of depression. Identification was carried out socio-demographic, with questions related to sex, age, education, religion, marital status, the activities of the institution, the economic situation at the time of institutionalization, to receive visits and disease diagnosed and later, four experiments were conducted (dependent samples). Experiment 1 - Measuring the perceived pain - chronic pain intensity was assessed by the psychophysical method of category estimation and perceived pain during the interview, to identify the location, time and time. Experiment 2 - Assess the descriptors of chronic pain with higher scores - the intensity of pain was evaluated by two independent psychophysical methods: estimation and estimation of categories of posts. Task 3 - Identify the different themes of chronic pain perceived - we used a semi-structured interviews with seven questions related to chronic pain. Experiment 4 - Assess signs and symptoms of depression - used the Geriatric Depression Scale of 15 points. Attended by 46 elderly residents of two long-term institutions in Ribeirao Preto, São Paulo, among these, 25 were from philanthropic institutions and 21 private. The results were the mean age of 78.26 ± 8.33 years, 26 females, 23 were widowed, 28 Catholics, 23 attended the elementary school, 46 retirees and 37 to receive a minimum wage, 16 have high blood pressure, 37 reside in the institutions mentioned in the time from 0 to 5 years, 34 said they did not carry out activities in the institutions surveyed and 24 receive family visits. In Experiment 1, 14 elderly people attributed the value 10 for the intensity of perceived pain last week, and the arithmetic mean of 7.02 ± 2.74 points, 28 reported pain at the time of interview and 32 there is no specific time, and regions most affected lower limbs and the dorsal region. In Experiment 2, the method of category estimation, the greatest pain descriptor assignment was \"painful\" and the least was \"disastrous.\" In the method of estimation of posts, the more pain descriptor assignment was \"disastrous\" and the assignment was less \"painful\". In Experiment 3, thematic units were identified as: \"the perception of time,\" \"dimension of pain,\" \"coping strategies\", \"pain-related causes,\" \"perception of the current situation\" and \"other perceptions.\" In Experiment 4, it was observed that 33 seniors responded to the Geriatric Depression Scale (GDS) -15 points - and obtained a score of 5 or more points may suggest a depressive episode, while 13 had a score below 5 points, not suggesting a depressive episode.
Wang, Ying. "Living Arrangements, Intergenerational Dynamics, and Psychological Well-being of Elders: An Examination of Predictors of Elder Depression in Retired Persons in Yancheng, Jiangsu, China." Yale University, 2009. http://ymtdl.med.yale.edu/theses/available/etd-05032009-135833/.
Full textLow, Gail Dianne. "Detecting depression after acute myocardial infarction and unstable angina using the Beck Depression Inventory - II and the Geriatric Depression Scale." Thesis, 2005. http://hdl.handle.net/2429/16340.
Full textEducation, Faculty of
Educational and Counselling Psychology, and Special Education (ECPS), Department of
Graduate
Crisóstomo, Eunice das Neves Salgado. "Depressão em idade geriátrica: subdiagnóstico em cuidados de saúde primária." Master's thesis, 2016. http://hdl.handle.net/10316/34086.
Full textBackground: A depressão no idoso, como síndrome depressivo em indivíduos com mais de 65 anos de idade, assume, actualmente, um carácter de premência mundial. Uma vez que os Cuidados de Saúde Primários (CSP) são a porta de entrada para os cuidados de saúde e que a maioria dos indivíduos com queixas depressivas recorrem em primeira instância aos CSP, torna-se fundamental a criação de métodos auxiliares para correcto diagnóstico e de meios facilitadores de rastreio desta patologia pelos médicos de Medicina Geral e Familiar. Objectivos: Desenvolver um protocolo adequado à utilização nos Cuidados de Saúde Primários em Portugal para rastreio de depressão em utentes com mais de 65 anos e testar a aplicabilidade desse mesmo protocolo num projecto-piloto em utentes com mais de 65 anos da UCSP Mira determinando: a prevalência de depressão em idade geriátrica (independente da gravidade) na UCSP Mira, a proporção de utentes com diagnóstico prévio de depressão, determinar as características sociodemográficas, bem como a terapêutica neurofarmacológica e co-morbilidades dos utentes em estudo. Métodos: Foi desenvolvido um protocolo conciso, de fácil e rápida aplicação nos Cuidados de Saúde Primários para o rastreio precoce de Depressão em indivíduos de idade igual ou superior a 65 anos. O estudo-piloto realizado foi um estudo observacional e transversal. Após Consentimento informado, foram efectuados 116 inquéritos a utentes com idade igual ou superior a 65 anos da UCSP Mira. Os inquéritos consistiram numa caracterização sociodemográfica dos utentes inquiridos, seguida da aplicação da GDS 30 (Geriatric Depression Scale). Resultados: A aplicação da GDS-30 na amostra do projecto piloto foi demonstrada e indicou uma prevalência de 48% de perturbações depressivas em contraposição à registada com diagnóstico prévio (13,3%). Foi encontrada uma associação positiva entre a existência de co morbilidades e a prevalência de perturbação depressiva assim como uma elevada percentagem de indivíduos sob terapêutica neurofarmacológica na população inquirida. Conclusões: Os resultados obtidos encontram-se de acordo com as previsões iniciais de subdiagnóstico de depressão geriátrica e provou-se que o protocolo desenvolvido é aplicável. No entanto, as correlações entre as características demográficas e os resultados da GDS 30 não tinham significado estatístico, tornando-se imprescindível o alargamento da base de estudo. Pretende-se que a metodologia desenvolvida seja integrada num plano de medidas alargado de identificação precoce de patologia depressiva com vista à diminuição do subdiagnóstico de depressão em idade geriátrica.
Bromberg, Chaim Emil. "Longitudinal association between clinical dementia ratings, geriatric depression scale scores and measures of neuropsychological functioning in the mildly cognitively impaired elderly /." 2004. http://wwwlib.umi.com/dissertations/gateway.
Full textTypescript. Includes bibliographical references (leaves 62-74). Also available in electronic format on the World Wide Web. Access restricted to users affiliated with the licensed institutions.
Ondrušová, Jiřina. "Smysluplnost života ve stáří." Doctoral thesis, 2012. http://www.nusl.cz/ntk/nusl-311785.
Full textVRZALOVÁ, Monika. "Role sestry ve screeningu deprese u seniorů." Master's thesis, 2016. http://www.nusl.cz/ntk/nusl-260905.
Full text