Dissertations / Theses on the topic 'Emotional narratives'
Create a spot-on reference in APA, MLA, Chicago, Harvard, and other styles
Consult the top 50 dissertations / theses for your research on the topic 'Emotional narratives.'
Next to every source in the list of references, there is an 'Add to bibliography' button. Press on it, and we will generate automatically the bibliographic reference to the chosen work in the citation style you need: APA, MLA, Harvard, Chicago, Vancouver, etc.
You can also download the full text of the academic publication as pdf and read online its abstract whenever available in the metadata.
Browse dissertations / theses on a wide variety of disciplines and organise your bibliography correctly.
Madrid, Samara Dawn. "Emotional themes in preschool children's play narratives." Columbus, Ohio : Ohio State University, 2007. http://rave.ohiolink.edu/etdc/view?acc%5Fnum=osu1189731683.
Full textLussier, Gretchen. "Children's narratives and social-emotional adjustment following parental divorce and remarriage /." view abstract or download file of text, 2001. http://wwwlib.umi.com/cr/uoregon/fullcit?p3035569.
Full textTypescript. Includes vita and abstract. Includes bibliographical references (leaves 125-131). Also available for download via the World Wide Web; free to University of Oregon users.
Holcom, James Christopher. "Heart of the Beholder: The Pathos, Truths and Narratives of Thermopylae in _300_." Scholar Commons, 2015. http://scholarcommons.usf.edu/etd/5704.
Full textSheff, Sarah Elizabeth. "“I WANT TO FEEL WHAT THEY FEEL”: EVALUATING THE EFFECTIVENESS OF EMOTIONAL FLOW IN NARRATIVE HEALTH BLOGS." UKnowledge, 2019. https://uknowledge.uky.edu/comm_etds/84.
Full textCiaralli, Spencier R. "The Climax of the Story: Queering Women's Sexual Histories and Pleasure Narratives." Case Western Reserve University School of Graduate Studies / OhioLINK, 2021. http://rave.ohiolink.edu/etdc/view?acc_num=case1623766193046997.
Full textReagan, Andrew James. "Towards a science of human stories: using sentiment analysis and emotional arcs to understand the building blocks of complex social systems." ScholarWorks @ UVM, 2017. http://scholarworks.uvm.edu/graddis/743.
Full textWu, Hui-Fen. "Learning from experience : a thematic analysis of parent narratives concerning the emotional lives of young children with autism and without language." Thesis, University of Sheffield, 2016. http://etheses.whiterose.ac.uk/11800/.
Full textNorman, Nancy Alice. "Narratives of teacher-student relationships : how itinerant teachers of the deaf and hard of hearing support their students’ social and emotional development." Thesis, University of British Columbia, 2016. http://hdl.handle.net/2429/58523.
Full textEducation, Faculty of
Graduate
Tironi, Contreras Angela. "It's been like a rollercoaster: a linguistic examination of the emotional experience of learning English in the narratives of pre-service English teachers." Tesis, Universidad de Chile, 2014. http://www.repositorio.uchile.cl/handle/2250/130141.
Full textAutor no autoriza el acceso a texto completo de su documento.
The present two-fold theoretical research attempts to firstly identify the emotions that emerge in the oral narratives of twelve pre-service English teachers about their learning experience and, secondly, to examine their linguistic instantiation. The analysis was centred upon how the twenty two emotions, as defined by Ortony, Clore, & Collins (1988), relate to specific events, agents and objects involved in this experience of learning English in tertiary education. A secondary step was to analyse the emotion-indexed utterances and recognise lexical and discursive patterns across the corpus. The results showed a slight increase in the display of negative emotions across participants, which can be interpreted through linguistic theory of cultural scripts. It was also revealed from the data the occurrence of reproach as the highest cued emotion associated to classmates and teachers, yielding insightful reflections as to the role of those agents in the learning experience and identity construction. Finally, the discussion on the interplay of emotions, multiple functions and concept metaphors for emotions helped elucidate on the long-held debate over linguistic relativism or universality of emotions.
Gustafson, Fredrik. "Elicitation of emotions in advertising film : Analysis of the emotional response regarding different lengths of an emotionally based narrative commercial." Thesis, Högskolan Dalarna, Institutionen för kultur och samhälle, 2021. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:du-36789.
Full textLauri, Marcus. "Narratives of governing : rationalization, responsibility and resistance in social work." Doctoral thesis, Umeå universitet, Statsvetenskapliga institutionen, 2016. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:umu:diva-119783.
Full textSverige har ett internationellt rykte för att ha en omfattande och kvinnovänlig välfärd. Även om riktigheten i en sådan uppfattning sedan länge ifrågasatts har på senare år, likt i många andra Europeiska länder, det svenska välfärdssystemet genomgått en omfattande förändring i avseende på dess räckvidd, men också dess organisering och styrning. Fokus för denna studie är just denna organisering och styrning, och mer specifikt, hur detta påverkar ett av välfärdens kanske mest centrala område: socialt arbete. Genom att intervjua socialarbetare undersöks i denna studie uttryck för och konsekvenser av en sådan förändring, bland annat genom att undersöka hur könsbundna föreställningar och förväntningar är sammanflätade med det sociala arbetets organisering och styrning. I studien konstateras att socialarbetare erfar att deras arbete genomgått omfattande förändringar, vilket kopplas ihop med både organiseringen och styrningen av det sociala arbetet. Detta uttrycks både i de ideal som kringgärdar arbetet men också i dominerande arbetssätt. En sådan förändring är införandet av omfattande dokumentationsprocedurer av socialarbetarens arbete och kontakt med klienter, vilket medför att kontakten med klienterna blir ytligare. Dokumentationsprocedurerna utgör också en sorts kontroll av både klienterna och socialarbetarna själva. En annan förändring som konstateras är att nya organisationsmodeller och en förändrad ledarskapskultur skapar förväntningar på socialarbetarna att vara lojala med organisationen och ledningen snarare än klienterna. Bland annat utrycks detta genom förväntningar att inte protestera och skapa dålig stämning på arbetsplatsen, men också genom uttalade krav att spendera så lite resurser som möjligt på klienterna; korta behandlingstider, öppenvårdsalternativ och orimligt hårda krav för att få ekonomiskt bistånd. Detta legitimeras genom sammanväxningen av flera olika ideal; budgetmedvetenhet, att klienter inte mår bra av långa institutionsvistelser, men också att klienterna ska tillåtas eller bör tvingas att klara att sig själva. Ett av studiens huvudresultat är att den nuvarande organiseringen och styrningen av socialt arbete skapar avstånd och likgiltighet. Genom flera sammankopplade ideal och arbetssätt styrs dagens socialarbetare till att bry sig mindre om de klienter de möter. På så sätt undermineras förutsättningarna för framväxten av en djup relation mellan socialarbetare och klient; 1) Idealet och kravet att socialarbetare ska arbeta utifrån evidens, det vill säga metoder och förhållningssätt som i speciellt utformade utvärderingsmodeller visat sig ha effekt, gör att väl strukturerade och rigida metoder ges företräde. Denna instrumentalisering underminerar ett flexibelt, relationsorienterat och helhetsfokuserat sätt att arbeta. Dessutom gör evidensidealets fokus på enskilda individer och avgränsade utvärderingstider att mer samhällsinriktat kritiskt och långsiktigt inriktat arbete undermineras. 2) Ett rationalitetsideal, tätt sammanbundet med föreställningar om professionalitet och maskulinitet, värderar objektivitet och förmågan att frikoppla socialarbetarens egna känslor från sitt arbete. Detta maskuliniserade professionsideal innebär att empati och solidaritet med klienten undergrävs. 3) Omfattande krav på olika former av dokumentation av det sociala arbetet gör att tiden som socialarbetaren har till sitt förfogande för att besöka och att ha möten med klienten blir knapp. 4) Ett allmänt samhällsideal kring individuellt ansvar och en särskild arbetsmetod (motiverande samtal) som många socialarbetare förväntas lära sig, framhäver klientens eget ansvar för och vilja till förändring. Detta legitimerar ett avståndstagande från klientens behov av hjälp och stöd enligt logiken ”du måste klara detta själv”. 5) En vanligt förekommande uppdelning av socialarbetarnas arbetsuppgifter i en så kallad beställar-utförarmodell gör att vissa socialsekreterare arbetar med hjälp och stöd, medan andra arbetar med bedömningar av klienters behov. De senare, som också har inflytande över resurstilldelning, blir med en sådan organisering av arbetet alltmer frikopplade från den stödjande och hjälpande verksamheten och kontakten med klienten. 6) Standardiserade digitala bedömningsinstrument, skapade för att på ett likvärdigt sätt bedöma klienters behov och dokumentera det sociala arbetet, reglerar och instrumentaliserar kontakten med klienter. 7) Tunga arbetsbördor, individualiserat ansvar och stress, bidrar ytterligare till att skapa avstånd och likgiltighet eftersom det för vissa utgör ett sätt att genomleva en ohållbar arbetssituation. En allmän åtstramning av socialtjänstens resurstilldelning förstås som en viktig orsak till behovet av att skapa ovan distansmekanismer. Men distansen hänger också ihop med en tendens till ett återupplivande av en tidigare dominerande förståelse av marginalisering och sociala problem; där människors nöd ses som ett utslag av dålig karaktär och ett resultat av dåliga individuella val. De förändringar av det sociala arbetets premisser som beskrivits ovan gör att socialarbetarna alltmer görs främmande inför sitt arbete – de alieneras. Detta främmandegörande uttrycks genom att inte kunna identifiera sig med arbetet självt, sina kollegor eller med sig själv. Ett sådant främmandegörande underminerar, eller fragmentiserar, både relationen till klienten, men också en känsla av gemenskap med andra socialarbetare. En gemenskap som kan utgöra ett ”vi” och ligga till grund för att ställa krav, protestera och göra motstånd mot avhumaniserande ideal och reformer. På så vis är främmandegörandet inte bara en konsekvens av dagens organisering och styrning, utan också något som fyller en viktig funktion för en sådan styrning och organisering, och genomförandet av en allmän åtstramning i socialpolitiken. Samtidigt som dagens organisering och styrning av socialt arbete är främmandegörande, slår vissa socialarbetare knut på sig själva och arbetar extra hårt för att täcka upp för systemets brister och krympande resurser, för att trots det svåra läget ändå försöka ge det stöd som de upplever att klienten behöver. Ett sådant historiskt förankrat femininiserat omsorgsideal, dvs känslor av ansvar och empati inför behövande och en ilska inför oförrätter, utgör därmed på samma gång grund för en fördjupad exploatering av socialarbetarna, och ett vardagligt motstånd mot rådande system. I ett läge när flera upplever att kollegialiteten som grund för motstånd på arbetsplatserna underminerats, utgör ett sådant omsorgsideal samtidigt också grunden för organiserat motstånd utanför arbetsplatsen, bortom chefernas insyn, kontroll och härskartekniker. Medan nuvarande styrningssystem underminerar ett visst sorts motstånd, uppstår samtidigt grunden för nya.
Correia, Luiz Gustavo Pereira de Souza. ""A pupila dos cegos é seu corpo inteiro" : compreendendo as sensibilidades de indivíduos cegos através das suas tessituras narrativas." reponame:Biblioteca Digital de Teses e Dissertações da UFRGS, 2007. http://hdl.handle.net/10183/12529.
Full textThe aim of this thesis is to understand the experiences of symbolic processes and personal interpretations about loss of vision by narratives of Porto Alegre’s blind inhabitants. The theoretical and methodological approaches follow the several temporalities matted in characters memories and reconstructed in their narratives. The presuppositions are the rhythms, discontinuities, movements and possible articulations peculiar to the intersubjective changes experienced in city as a set where experiences are bond. Emotions expressed in narratives are elements to analyze and understand symbolic elaborations made by characters to explain their social localisation and orientation as blind individuals. In this way, we discuss the intersubjectivity in blindness experience as a way of thinking the subjective experience in its involvement or establishment in the social world.
Meisiek, Stefan. "Beyond the emotional work event : social sharing of emotion in organizations." Doctoral thesis, Stockholm : Economic Research Institute, Stockholm School of Economics [Ekonomiska forskningsinstitutet vid Handelshögsk.] (EFI), 2003. http://www.hhs.se/efi/summary/628.htm.
Full textYücel, Koç Melike. "Emotion Language and Emotion Narratives of Turkish-English Late Bilinguals." PDXScholar, 2011. https://pdxscholar.library.pdx.edu/open_access_etds/208.
Full textAntunes, Adriana Guimarães. "O linguajear e o emocionar no diário de uma professora iniciante." reponame:Repositório Institucional da FURG, 2013. http://repositorio.furg.br/handle/1/4792.
Full textApproved for entry into archive by Vitor de Carvalho (vitor_carvalho_im@hotmail.com) on 2015-04-10T16:56:51Z (GMT) No. of bitstreams: 1 Adriana Guimarães Antunes.pdf: 474039 bytes, checksum: aa728a53861e1dad0d703d8ce73b89e9 (MD5)
Made available in DSpace on 2015-04-10T16:56:51Z (GMT). No. of bitstreams: 1 Adriana Guimarães Antunes.pdf: 474039 bytes, checksum: aa728a53861e1dad0d703d8ce73b89e9 (MD5) Previous issue date: 2013
Este trabalho propõe-se a investigar como o linguajear e o emocionar da docência modificam-se no início da carreira. O estudo foi desencadeado pelo desconforto que a metodologia do ensino de Matemática, baseada em sua maioria na apresentação do conteúdo e na realização de exercícios, causava tanto nos estudantes quanto na professora. A situação vivenciada nos primeiros anos da docência indicava a necessidade de estabelecer outro linguajear e emocionar com os estudantes, que favorecesse suas aprendizagens e não mais os negasse enquanto sujeitos aprendentes. Escolhemos a metodologia de Projetos de Aprendizagem como proposta facilitadora da aprendizagem, o que demandou a construção do saber no coletivo. Para conhecermos as transformações no linguajear e no emocionar foi necessário utilizar um instrumento de acompanhamento das atividades docente. Escolhemos o diário de aula como instrumento para o registro da experiência vivida no ensino de Matemática, de junho a dezembro de 2012, com os alunos do sexto e sétimo anos, de uma escola da rede pública de ensino. Analisamos e discutimos a narrativa presente no “Diário de uma professora iniciante” a partir da Investigação Narrativa, que se constitui tanto como fenômeno que se investiga quanto método de investigação. O conversar no diário mostrou uma professora iniciante com muitas inquietações em relação ao seu fazer docente, trazendo indicadores da insatisfação com a metodologia de ensino utilizada e o quanto o trabalho na perspectiva reprodutiva refletia-se na falta de desejo de aprender dos estudantes. Revelou também um emocionar de conflito com as certezas relacionadas aos processos de ensinar e aprender. Na experiência, aprendemos a respeitar os diferentes sujeitos e aceitá-los na sua singularidade, a refletir na ação e a tomar decisões a respeito do que já estava determinado de antemão (sistema escolar, ambiente físico, relações sociais, finalidades e objetivos educativos) que normalmente não questionávamos. Refletir na e sobre a ação permitiu-nos compreender os fundamentos de um fazer que emergiu da constituição docente que, em sua maioria, ocorre pela incorporação de um modo de viver. Estar em constante processo de formação foi o que nos mobilizou e forneceu subsídios para realizarmos a reflexão e, consequentemente, modificarmos as condutas estabelecidas com os estudantes. Problematizar a própria ação e as questões que permeiam a profissão docente possibilitou-nos questionar e compreender as razões pelas quais definimos nosso linguajear e emocionar no espaço de sala de aula e qual cultura de escola queremos gerar com os alunos. Tomamos a reflexão sobre a reflexão na ação como estratégia que nos permitirá fazer a docência na objetividade-entre-parênteses e gerar uma cultura que legitime a ação de todos os sujeitos como protagonistas dos processos de ensinar e aprender, de forma recíproca e igualmente válida.
This study aims to investigate how the language and the emotion of teaching are modified in teacher's early career. The study was triggered by the discomfort that the methodology of teaching Mathematics, based mostly on the presentation of content and exercises, caused both the students and the teacher. The situation experienced in the early years of teaching indicated the need to establish another language and emotion with the students, which may favor their learning and no longer deny them as learners. We chose the Learning Projects methodology as learning facilitator proposal, which required the collective construction of knowledge. To find out the changes in language and emotion, it was necessary to use a monitoring tool for teaching activities. We chose the diary as a tool to record the experience in teaching Mathematics, from June to December 2012, with students of the sixth and seventh years of a public school education. We analyze and discuss the narrative present in "Diary of a beginning teacher" from Narrative Research perspective, which is both a phenomenon that is being investigated and an investigation method. The conversation in the diary showed a beginner teacher with many concerns regarding their teaching. It brings indicators of dissatisfaction with the teaching methodology applied and how the work in reproductive perspective was reflected in the students' lack of learning desire. It also revealed an emotion of conflict about the certainties of the teaching and learning processes. In this experiment, we've learned to respect the different subjects and accept them in their uniqueness; to reflect in the course of action and to make decisions about what was in advance already determined (school system, physical environment, social relationships, educational goals and objectives), which normally there were no questioning about. Reflecting in the course and about the action has allowed us to understand the acting bases, which has emerged from the teacher's constitution, which mostly occurs by the incorporation of a way of living. Being in a constant process of study mobilized us and provided subsidies to accomplish a strong reflection about our practices and, as a result, a modified behavior with the students. Problematizing the action itself and the issues that underlie the teaching profession enabled us to question and understand the reasons why we define our language and emotion in the classroom space and which school culture we want to create with the students. We take the reflection about the reflection in course of action as a strategy that will allow us to make the objectivity- between-parenthesis teaching and to generate a culture that legitimizes the action of all the subjects as protagonists of the processes of teaching and learning, in a reciprocal and equally way.
Horrocks, Aubrie. "Speaking the unspeakable: emotional expressions of identity within journals." Thesis, Texas A&M University, 2004. http://hdl.handle.net/1969.1/1149.
Full textStreck, Melissa. "Análise da influência dos personagens sobre a experiência de games narrativos : um estudo de caso de vínculos emocionais com o jogo portal." reponame:Biblioteca Digital de Teses e Dissertações da UFRGS, 2014. http://hdl.handle.net/10183/115301.
Full textThe research presented in this dissertation has its object the characters in games. The goal was to understand the influence of the characters on the emotions of the game experience, taking into account issues relating to carracterização, performance and the role of teachers in the thread of the narrative. For this, an analysis of the narrative structure of the game Portal (Valve Co., 2007) and a qualitative empirical study of the emotional bonds of the players during the game experience was performed. Besides its great success and popularity, this game was chosen because of the importance of the NPC, whose manifestations construct the narrative. The survey found consistency between theories about characters’development, as well as on narrative and emotion, and the experience of players. Furthermore, it was found that the emotional bonds of the players who participated in the study differed in times of high and low tensions and converged in the passages of intermediate twnsions. The visualization of the narrative structure of the game Portal and its comparison with the markings made by players in several passages of the game contribute to a better understanding of the relationship between the variation of emotional bonds and the moments of the narrative, highlighting the relationship between the player and the NPCs.
Ljunggren, Charlotte, and Malin Kähäri. "Behövs emotionell intelligens i religionskunskapsundervisningen? : En kvalitativ studie." Thesis, Högskolan i Gävle, Religionsvetenskap, 2017. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hig:diva-23623.
Full textThis study investigates if the development of emotional intelligence is needed in religious studies in upper secondary school and if that kind of pedagogy can oppose xenophobia. The study also investigates how knowledge is measured in religious studies and in school in general. We have used different researchers' theories to enrich our own research. We have also utilized quantitative interviews with eight students from two different schools in the county of Gästrikland, Sweden, which we have compared and analyzed. The result of the study showed that the development of social intelligence was the most valued trait in religious studies and also in other subjects in general. We also discovered that social and emotional intelligence encourages different kinds of abilities. Social intelligence can not oppose xenophobia since people who use this kind of intelligence only develops empathy in order to adapt to the social norms of society, which could lead to false empathy. Emotional intelligence, on the other hand, demands that the person in question reflect upon both their own and others' feelings. This can lead to the development of genuine empathy and an understanding of feelings as a general human process. Emotional intelligence can therefore be used to oppose xenophobia, which should permeate all education no matter the grade or subject, with the help of narrative methods.
Jones, Amy Lynn. "Emotional factors in history learning via digital history narrative creation." Diss., University of Iowa, 2012. https://ir.uiowa.edu/etd/3473.
Full textDiaz, Brett Anthony. "Correlations Between Vowel Lengths and Emotion in Narratives." CSUSB ScholarWorks, 2015. https://scholarworks.lib.csusb.edu/etd/240.
Full textBrown, Erin John. "DISTRIBUTIVE JUSTICE AND THE IMPACT OF EMOTIONAL RESPONSES." University of Cincinnati / OhioLINK, 2001. http://rave.ohiolink.edu/etdc/view?acc_num=ucin991751347.
Full textRaynolds, Nicholas. "the emotional plague." Digital Commons @ East Tennessee State University, 2020. https://dc.etsu.edu/etd/3773.
Full textKopf-Beck, Johannes [Verfasser]. "Identity narratives and group-based emotions / Johannes Kopf-Beck." Konstanz : Bibliothek der Universität Konstanz, 2015. http://d-nb.info/1080825452/34.
Full textZeimet, Amélie. "Emotions in children's narratives and their presence in therapy." Thesis, University of Wolverhampton, 2012. http://hdl.handle.net/2436/241862.
Full textMills, Marie Annette. "Narrative identity and dementia : narrative and emotion in older people with dementia." Thesis, University of Southampton, 1995. http://ethos.bl.uk/OrderDetails.do?uin=uk.bl.ethos.261749.
Full textYao-Juntunen, L. (Lusi). "A job filled with emotions:a narrative study on the emotional dimensions and related emotional intelligence in class teachers’ work." Master's thesis, University of Oulu, 2019. http://urn.fi/URN:NBN:fi:oulu-201901121050.
Full textDitlevsen, Christoffer Moe, and Martin Björkman Čehovin. "Den dramatiska kraften i filmmusik, Filmmusikens dramatiska vikt i modern media." Thesis, Blekinge Tekniska Högskola, Institutionen för teknik och estetik, 2014. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:bth-1917.
Full textDetta är en reflektionsdel till en digital medieproduktion.
Hardt, Rosa Erica. "Moral agency : an embodied narrative approach." Thesis, University of Edinburgh, 2017. http://hdl.handle.net/1842/25754.
Full textGriffith, Ioseff. "Procedural Narrative Generation Through Emotionally Interesting Non-Player Characters." Thesis, Linnéuniversitetet, Institutionen för datavetenskap och medieteknik (DM), 2018. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:lnu:diva-76708.
Full textKoscielicki, Anna Katherine. "Emotion Comprehension and Narrative Ability in Middle Childhood." Ohio University Honors Tutorial College / OhioLINK, 2019. http://rave.ohiolink.edu/etdc/view?acc_num=ouhonors1556274794072391.
Full textMarszalek, Agnes. "Beyond amusement : language and emotion in narrative comedy." Thesis, University of Glasgow, 2016. http://theses.gla.ac.uk/7273/.
Full textDavies, Helen. "Investigating attachment narratives in couple therapy for depression." Thesis, University of Exeter, 2015. http://hdl.handle.net/10871/18866.
Full textTurečková, Šárka. "Using player's facial emotional expressions as a game input : Effects on narrative engagement." Thesis, Högskolan i Skövde, Institutionen för informationsteknologi, 2016. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:his:diva-12883.
Full textFrooghi, M. (Mona). "Learning through emotional experiences during teaching practice:a narrative study of four student teachers." Master's thesis, University of Oulu, 2017. http://urn.fi/URN:NBN:fi:oulu-201710062955.
Full textGadsby, Jonathan. "A dialogical narrative analysis of voice hearers and emotions." Thesis, Birmingham City University, 2016. https://ethos.bl.uk/OrderDetails.do?uin=uk.bl.ethos.719999.
Full textMacLaren, Jessica Margaret. "Making sense of supervision : a narrative study of the supervision experiences of mental health nurses and midwives." Thesis, University of Edinburgh, 2014. http://hdl.handle.net/1842/9826.
Full textHouvouras, Shannon Krista. "Negotiated concepts body, mind, emotions and self in women's childbearing narratives /." [Gainesville, Fla.] : University of Florida, 2004. http://purl.fcla.edu/fcla/etd/UFE0004329.
Full textBlenkinsopp, John Michael. "Narrative as an emotion-focused coping strategy in career." Thesis, University of Newcastle Upon Tyne, 2007. http://hdl.handle.net/10443/254.
Full textHagan, Peter Edward. "Communicating Emotion Through Images and Music in Narrative Film." ScholarWorks@UNO, 2008. http://scholarworks.uno.edu/td/845.
Full textSudekum, Veronica LaBarge. "An analysis of emotion in two English naturalists' popular scientific narratives." Connect to Electronic Thesis (CONTENTdm), 2010. http://worldcat.org/oclc/649820284/viewonline.
Full textÁrnason, Arnar. "'Feel the pain' : death, grief and bereavement counselling in the North East of England." Thesis, Durham University, 1998. http://etheses.dur.ac.uk/1110/.
Full textSmith, Jennifer Lodi. "Transformational Processing: Healthy Identity Functioning in Written Narratives of Emotionally Challenging Life Events." W&M ScholarWorks, 2003. https://scholarworks.wm.edu/etd/1539626423.
Full textEllis, Darren. "Narrative, disclosure and psychophysiology : a mixed methods exploration of emotion." Thesis, Loughborough University, 2007. https://dspace.lboro.ac.uk/2134/5203.
Full textCoull, Rosalyn. "Portfolio of compositions : emotion, meaning & narrative in electroacoustic music." Thesis, University of Birmingham, 2015. http://etheses.bham.ac.uk//id/eprint/6026/.
Full textVanegas-Farfano, Minerva, Ramírez Mónica González, and Guzmán Rodrigo Cantú. "Stress and emotion regulation with graphic activities and expressive narrative." Pontificia Universidad Católica del Perú, 2016. http://repositorio.pucp.edu.pe/index/handle/123456789/99978.
Full textSe evalúa el impacto de las instrucciones dadas para el uso de actividades gráficas y escritura expresiva como una forma de apoyo en el manejo del estrés y las emociones a partir de seis grupos experimentales con treinta estudiantes universitarios. Los efectos fueron estimados mediante la adaptación mexicana de la Escala de Estrés Percibido y la adaptación de Escala de Afecto Positivo y Negativo. Los grupos fueron similares en su estrés percibido y en emociones en el tiempo 1. Los resultados indican que ambas variables mejoran tras la intervención (tiempo 2), mostrando diferencias entre los grupos. Se concluye que es necesario evaluar el tipo de instrucciones en ambientes experimentales y clínicos considerando estas diferencias.
O propósito do estudo foi avaliar o impacto das instruções dadas para o uso de atividades gráficas e escritura expressiva como uma forma de apoio no controle do estresse e das emoções. A amostra foi formada por trinta estudantes universitários. Deste modo formaram-se seis grupos experimentais, cujos efeitos foram medidos mediante a adaptação mexicana da Escala de Estresse Percebido e a adaptação da Escala de Afeto Positivo e Negativo. Os grupos foram similares no estresse percebido e nas emoções no tempo 1. Os resultados indicam que ambas variáveis melhoram depois da intervenção (tempo 2); mas com diferenças entre os grupos. Deste modo se conclui que é necessário avaliar o tipo de instruções em ambientesexperimentais e clínicos considerando estas diferenças.
Ljung, Egeland Birgitta. "Berättelser om tillhörighet : om barn med migrationsbakgrund på en mindre ort." Doctoral thesis, Karlstads universitet, Institutionen för pedagogiska studier, 2015. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:kau:diva-35992.
Full textVad innebär det att vara barn med migrationsbakgrund om man bor och går i skolan på en mindre ort? Vad och hur berättar barnen om sin vardag och sina sociala relationer i och utanför skolan? Om dessa frågor handlar den här avhandlingen och det specifika forskningsintresset är känsla av tillhörighet i och utanför skolan. Denna studie bygger på intervjuer med barn med migrationsbakgrund som bor och går i skolan på två mindre orter i Sverige. De har alla erfarenhet av att antingen de själva eller någon av deras föräldrar har brutit upp från det sammanhang där de tidigare levt. Barnen har därmed ofta erfarenhet av att tillhörighet blir något som utmanas. Resultaten visar hur känsla av tillhörighet formas i samspelet mellan migrationens villkor och villkor på den mindre orten. Barnen beskriver ett omfattande relationellt och emotionellt arbete i berättelser om kamratrelationer, resor till hemlandet och om att klara skolan. Barnens erfarenheter kan ses som relaterade till två tydliga projekt: svenskhetsprojektet och familjeprojektet. Dessa projekt vävs samman i barnens berättelser och svenskhetsprojektet kan både vara och inte vara en viktig del i ett familjeprojekt.
Lindgren-Hansen, Kaitlyn. "Unsettling religion: anger and race in The bondwoman's narrative." Thesis, University of Iowa, 2019. https://ir.uiowa.edu/etd/6790.
Full textLiu, Yi. "Case Study of Perception with Motion Graphic Music Video: The Relationship between Narrative & Representation." University of Cincinnati / OhioLINK, 2014. http://rave.ohiolink.edu/etdc/view?acc_num=ucin1407410136.
Full textWozniak, Robert. "Toward a Transdisciplinary Model of Highly Emotional Experiences in Narrative Media : An Inwards Sound Design Approach." Thesis, Blekinge Tekniska Högskola, 2017. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:bth-14620.
Full textMed den ständigt ökande mängden teorier designade för att hjälpa skaparen att framhävakänslor börjar vi nå en punkt där till och med den mest envisa åskådaren inte kan undgågreppet som film har på våra känslor. Tack vare multidisciplinär forskning om de kognitivaoch sympatiska strukturerna som står för uppbyggnaden utav känslor (Blincoe, 2011; Dolan,2002; Ekman, 1973; Panksepp, 2004), så har det byggts en bättre förståelse kring ämnet.Därav har en integrativ känslomodell blivit en realistisk proposition (Loui & Harrison, 2014).I denna uppsats föreslår jag att för att göra en sådan modell en succé så är förståelse förmålgrupp ett krav. Jag argumenterar för att varje projekt har unika kriterier som hittas hosindividen, snarare än i den generella förståelse för sinne och kropp, och dess appliceradekunskap i moderna designteorier. Den här vinkeln kräver nya verktyg, som jag försöker skapabaserat på Scherers (2001) Sequential Check Theory, i kombination med etnografiskametoder. I sin tur så testas verktygen på en lokal egendefinerad grupp som en introduktion förarbetssättet och datasamlandet. För att bevisa modellens transdisciplinära potential försökerjag applicera datan i ett verkligt ljuddesignkontext, där metoden hypotetiskt sett är mindreeffektiv än i tidigare stadier inom produktion, som skrivandeprocessen. För att genererakvalitativ data så har filmerna, i form av två pilotavsnitt i en serie, visats för gruppen. Ettavsnitt utan applicerad teori, och ett med ändringar enligt den insamlade datan och modellensriktlinjer. Avrundas med ett frågeformulär som berör de framhävda känslorna utav avsnitten.Detta står som en tillräcklig bas för diskussion, om än aningen otillräcklig för konkreta bevis.Uppsatsen avslutas med diskussion om potentiella framtida applikationer där modeller somdenna kan florera.
HYENOR
Creek, SJ. "EX-GAY MOVEMENT NARRATIVES AND THE IDENTITY WORK OF ACTIVE, FORMER AND MARGINALIZED PARTICIPANTS." OpenSIUC, 2011. https://opensiuc.lib.siu.edu/dissertations/373.
Full text