Dissertationen zum Thema „Security of IoT“
Geben Sie eine Quelle nach APA, MLA, Chicago, Harvard und anderen Zitierweisen an
Machen Sie sich mit Top-50 Dissertationen für die Forschung zum Thema "Security of IoT" bekannt.
Neben jedem Werk im Literaturverzeichnis ist die Option "Zur Bibliographie hinzufügen" verfügbar. Nutzen Sie sie, wird Ihre bibliographische Angabe des gewählten Werkes nach der nötigen Zitierweise (APA, MLA, Harvard, Chicago, Vancouver usw.) automatisch gestaltet.
Sie können auch den vollen Text der wissenschaftlichen Publikation im PDF-Format herunterladen und eine Online-Annotation der Arbeit lesen, wenn die relevanten Parameter in den Metadaten verfügbar sind.
Sehen Sie die Dissertationen für verschiedene Spezialgebieten durch und erstellen Sie Ihre Bibliographie auf korrekte Weise.
Laaboudi, Younes. „Reactive security of IoT communications“. Thesis, KTH, Skolan för elektroteknik och datavetenskap (EECS), 2019. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:kth:diva-249633.
Der volle Inhalt der QuelleIoT-nätverks sårbarheter kan skyddas genom intrångsdetektering och svarsystem (IDRS). Anomalibaserad intrångsdetektering erbjuder flera fördelar: det kan upptäcka okända attacker och det kan anpassa sig till flera typer av protokoll. Inbrottssvaret är svårare att genomföra i kombination med ett anomalibaserat detekteringssystem, delvis på grund av möjligheten till falska positiva varningar. Det här exjobbet söker sätt att förbättra anomalibaserad detektering och svar genom två implementeringar av IDRS i två distinkta IoT-nätverk. Resultaten visar att anomalibaserad detektering kan användas vid ett ZigBee IoT- nätverk för att upptäcka olika typer av attacker utan tidigare kunskaper om den här attackerna. Dessutom kan mjuka svarmetoder användas för att förbättrar detekteringskvaliteten med låg inverkan på IoT- nätverksbeteendet.
Shakra, Mohamed, und Ahmad Jabali. „Evaluating Security For An IoT Device“. Thesis, KTH, Skolan för elektroteknik och datavetenskap (EECS), 2020. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:kth:diva-289631.
Der volle Inhalt der QuelleIoT-systemanvändningen växer snabbt och är involverad i många branscher som orsakar fler potentiella säkerhetsbrister i ett nyligen nytt fält. Även glödlampor, har en ny generation som heter textit smarta glödlampor har tagit ett steg in i IoT- världen. I det här dokumentet utvärderas en prisvärd och tillgänglig glödlampa genom att använda en välkänd attack för att testa enhetens säkerhet. Det drogs slutsatsen att den studerade glödlampan befanns vara säkrad genom den mängd penetrationstester som utfördes i detta dokument. Metoderna som används för att utvärdera enheten kan dock tillämpas på vilken annan IoT som helst för framtida säkerhetsutvärdering.
Makkar, Ankush. „Enhancing IoT Security Using 5G Capabilities“. Thesis, Luleå tekniska universitet, Digitala tjänster och system, 2021. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:ltu:diva-85109.
Der volle Inhalt der QuelleSöderquist, Mårten. „Tiny Security : Evaluating energy use for security in an IoT application“. Thesis, Mittuniversitetet, Institutionen för data- och systemvetenskap, 2019. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:miun:diva-36860.
Der volle Inhalt der QuelleMansouri, Mohamad. „Performance and Verifiability of IoT Security Protocols“. Electronic Thesis or Diss., Sorbonne université, 2023. http://www.theses.fr/2023SORUS065.
Der volle Inhalt der QuelleThe Internet of Things (IoT) is one of the most important technologies in our current world. It is composed of connected devices with sensors and processing abilities, all connected to a single platform that orchestrates them. The integration of these IoT devices into many real-life applications (eg., transportation, industries, ...) implies significant performance and efficiency improvements. As a consequence, we have seen a boom in the number of IoT devices deployed and their corresponding platforms. These IoT devices use real-time data from their deployment environment and send them to the platform. The collected data by these devices often consist of sensitive information belonging to the individual who uses this technology. Hence, the privacy of users' data is one of the important concerns in IoT. Moreover, IoT applications rely on automating frequent tasks to achieve better efficiency. Unfortunately, moving control of usually human-controlled operations to the IoT presents some non-negligible risks to the safety of IoT users. This thesis deals with the privacy and safety concerns raised by IoT. We propose security protocols that preserve the privacy of the users' data. In addition to privacy, we design verifiable solutions that guarantee the correctness of the computations performed by the IoT devices and the platform and hence increase trust toward this technology. We design these solutions while focusing on their performance. More precisely, we propose protocols that are scalable to cope with the increasing number of IoT devices. We also consider protocols that are fault-tolerant to cope with the frequent dropouts of IoT devices. We particularly focus on two security protocols: Secure Aggregation and Remote Attestation. Secure aggregation is a protocol where an aggregator computes the sum of the private inputs of a set of users. In this thesis, we propose the first verifiable secure aggregation protocol (VSA) that gives formal guarantees of security in the malicious model. Our solution preserves the privacy of users' inputs and the correctness of the aggregation result. Moreover, we propose a novel fault-tolerant secure aggregation protocol (FTSA) based on additively-homomorphic encryption. The scheme allows users in secure aggregation to drop from the protocol and offers a mechanism to recover the aggregate without affecting the privacy of the data. We show that FTSA outperforms the state-of-the-art solutions in terms of scalability with respect to the number of users. On the other hand, a remote attestation protocol is a protocol that allows an IoT device (acting as a prover) to prove its software integrity to the IoT platform (acting as the verifier). We propose a new collaborative remote attestation protocol (FADIA) in which devices collect attestations from each other and aggregate them. FADIA deals with the heterogeneity and dynamic nature of IoT by considering fairness in its design. The evaluation of FADIA shows an increase in the lifetime of the overall network
Tjäder, Hampus. „End-to-end Security Enhancement of an IoT Platform Using Object Security“. Thesis, Linköpings universitet, Informationskodning, 2017. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:liu:diva-138838.
Der volle Inhalt der QuelleShahidi, Hamed. „Security Challenges of Communication Protocols in IoT : Comparing security features of ZigBee and Z-Wave communication protocols in IoT devices“. Thesis, Högskolan i Halmstad, Akademin för informationsteknologi, 2019. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hh:diva-40113.
Der volle Inhalt der QuelleBlázquez, Rodríguez Alberto. „Security and AAA Architectures in an IoT Marketplace“. Thesis, Uppsala universitet, Institutionen för informationsteknologi, 2014. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:uu:diva-234660.
Der volle Inhalt der QuelleBeaulaton, Delphine. „Security Analysis of IoT Systems using Attack Trees“. Thesis, Lorient, 2019. http://www.theses.fr/2019LORIS548.
Der volle Inhalt der QuelleLoT is a rapidly emerging paradigm that provides a way to the user to instrument and control a large variety of objects interacting between each other over the Internet. In IoT systems, the security risks are multiplied as they involve hetero- geneous devices that are connected to a shared network and that carry critical tasks, and hence, are targets for malicious users. In this thesis, we propose a security-based framework for modeling IoT systems where attack trees are defined alongside the model to detect and prevent security risks in the system. The language we implemented aims to model the IoT paradigm in a simple way. The IoT systems are composed of entities having some communication capabilities between each other. Two entities can communicate if (i) they are connected through a communication protocol and (ii) they satisfy some constraints imposed by the protocol. In order to identify and analyze attacks on the security of a system we use attack trees which are an intuitive and practical formal method to do so. A successful attack can be a rare event in the execution of a well-designed system. When rare, such attacks are hard to detect with usual model checking techniques. Hence, we use importance splitting as a statistical model checking technique for rare events
Szreder, Mikael. „IoT Security in Practice : A Computer Security Analysis of the IKEA “TRÅDFRI” Platform“. Thesis, Linköpings universitet, Informationskodning, 2019. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:liu:diva-161042.
Der volle Inhalt der QuelleNazim, Umair. „Securing Internet of Things (IoT)“. Thesis, The University of Sydney, 2018. http://hdl.handle.net/2123/20275.
Der volle Inhalt der QuelleLu, Lu. „IoT Network Watchdog“. Thesis, Mittuniversitetet, Avdelningen för informationssystem och -teknologi, 2018. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:miun:diva-34008.
Der volle Inhalt der QuelleTiburski, Ram?o Tiago. „Security services provision for SOA-based IoT middleware systems“. Pontif?cia Universidade Cat?lica do Rio Grande do Sul, 2016. http://tede2.pucrs.br/tede2/handle/tede/6859.
Der volle Inhalt der QuelleMade available in DSpace on 2016-07-27T17:56:43Z (GMT). No. of bitstreams: 1 DIS_RAMAO_TIAGO_TIBURSKI_COMPLETO.pdf: 2123547 bytes, checksum: e9ad13edc13527a81d422052d71a67fa (MD5) Previous issue date: 2016-03-16
The evolution of the Internet of Things (IoT) requires an infrastructure of systems that can provide services for devices abstraction and data management, and also support the development of applications. IoT middleware has been recognized as the system that can provide this necessary infrastructure of services and has become increasingly important for IoT over the last years. The architecture of an IoT middleware is usually based on SOA (Service-Oriented Architecture) standard and has security requirement as one of its main challenges. The large amount of data that flows in this kind of system demands security services able to ensure data protection in the entire system. In addition, some IoT applications, mainly those from e-health environments, have brought new requirements in terms of secure communication and acceptable response time for critical services. Although IoT middleware technologies have been used to cope with the most relevant requirements demanded by different IoT applications, security is a special topic that is not mature enough in this kind of technology. The security challenges regarding e-health scenarios are concentrated mainly on issues surrounding the communication layer, specially those cases in which patient data are transmitted in open networks where they are more vulnerable to attacks. In this sense, there is a need for ensure data confidentiality and integrity in middleware system layers to enable a reliable understanding of a patient current life state. This work proposes the definition of four security services focused on data protection in order to minimize security problems found in SOA-based IoT middleware systems. We implemented only one of these services (CCP - Communication Channel Protection) which is composed of two security approaches: TLS and DTLS. Both approaches are known security protocols able to provide confidentiality, integrity, and authenticity. The implemented service was focused on protecting data transmission in an IoT middleware system (COMPaaS - Cooperative Middleware Platform as a Service) and was validated through a specific e-health scenario. The main goal was to verify if our security implementations compromise, in terms of response time, the communication performance of the middleware system, which is the key requirement of the e-health scenario. Tests revealed a satisfactory result since the implemented approaches respected the response time requirement of the application and protected the transmitted data.
A evolu??o da IoT (do ingl?s, Internet of Things) requer uma infra-estrutura de sistemas que seja capaz de fornecer servi?os tanto para abstra??o de dispositivos e gerenciamento de dados, quanto para suporte ao desenvolvimento de aplica??es. Middleware para IoT tem sido reconhecido como o sistema capaz de prover esta infra-estrutura necess?ria de servi?os e vem se tornando cada vez mais importante para a Internet das Coisas ao longo dos ?ltimos anos. A arquitetura de um sistema de middleware para IoT geralmente est? baseada no padr?o SOA (do ingl?s, Service-Oriented Architecture) e tem o requisito de seguran?a como um dos seus principais desafios. A grande quantidade de dados que trafega nesse tipo de sistema exige servi?os de seguran?a capazes de garantir a prote??o dos dados em toda a extens?o do sistema. Al?m disso, algumas aplica??es para IoT, pricipalmente aquelas voltadas para ambientes de sa?de, fizeram surgir novos requisitos em termos de comunica??o segura e tempo de resposta aceit?vel para servi?os cr?ticos. Embora diversas tecnologias de middleware para IoT t?m sido utilizadas para lidar com os requisitos mais relevantes exigidos pelas diferentes aplica??es existentes para IoT, seguran?a ainda ? um tema especial que n?o est? maduro o suficiente neste tipo de tecnologia. Os desafios de seguran?a relacionados ? cen?rios de sa?de est?o concentrados, principalmente, nas quest?es relacionadas com a camada de comunica??o, especialmente nos casos em que dados de pacientes s?o transmitidos em redes abertas, onde s?o mais vulner?veis a ataques. Neste sentido, existe a necessidade de garantir confidencialidade e integridade de dados nas camadas do middleware para permitir um entendimento mais confi?vel a respeito do estado de vida de um paciente. Este trabalho prop?e a defini??o de quatro servi?os de seguran?a voltados para prote??o de dados a fim de minimizar os problemas de seguran?a encontrados em sistemas de middleware para IoT baseados em SOA. Apenas um dos servi?os de seguran?a propostos foi implementado neste trabalho (o CCP - Communication Channel Protection), o qual ? um servi?o composto pela implementa??o de dois protocolos de seguran?a: TLS e DTLS. Ambas abordagens est?o baseadas em protocolos de seguran?a j? conhecidos e capazes de garantir confidencialidade, integridade e autenticidade. O servi?o implementado visa proteger a transmiss?o de dados em um sistema de middleware para IoT (COMPaaS - Cooperative Middleware Platform as a Service), e foi validado atrav?s de um cen?rio de aplica??o espec?fico para a ?rea da sa?de. O principal objetivo da valida??o foi verificar se as implementa??es dos servi?os de seguran?a estavam comprometendo, em termos de tempo de resposta, o desempenho das camadas de comunica??o dos sistemas do middleware COMPaaS, o qual ? o requisito fundamental do cen?rio de sa?de. Testes revelaram resultados satisfat?rios visto que as abordagens implementadas respeitaram o requisito de tempo de resposta da aplica??o e protegeram os dados transmitidos.
Bisiach, Jonathon, und Victor Elfving. „PUF-enabled blockchain for IoT security : A comparative study“. Thesis, Högskolan i Halmstad, Akademin för informationsteknologi, 2021. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hh:diva-45589.
Der volle Inhalt der QuelleAndersen, Adelina. „Exploring Security and Privacy Practices of Home IoT Users“. Thesis, KTH, Skolan för elektroteknik och datavetenskap (EECS), 2021. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:kth:diva-303002.
Der volle Inhalt der QuelleInternet of Things (IoT) enheter har blivit vanligt förekommande i hem vilket gör deras säkerhet och integritet allt viktigare. Det har tidigare visats att användare av IoT i hemmet kan utgöra ett hot mot sig själva om de saknar kunskap om enheterna och kännedom om potentiella hot. För att undersöka hur användarnas vanor kring säkerhet och integitet kan förbättras är det först nödvändigt att utforska de nuvarande vanorna och vad som påverkar dessa. Detta undersöks i tio intervjuer som visar att vanorna främst påverkas av bekvämlighet, motivation och ansträngningen som krävs av användaren. Utifrån dessa insikter föreslås det att fysisk interaktion används som ett komplement till digitala lösningar för att förbättra vanorna kring säkerhet och integritet. Genom att ha ett fysiskt objekt som på ett enkelt sätt kan förmedla enheternas nuvarande status och är lika tillgängligt för alla medlemmar i ett hushåll kan säkerhet och integritet bli mer uppnåeligt för alla användare, oavsett deras nivå av kunskap och erfarenhet.
Almosawi, Massar, und Kristoffer Djupsjö. „IoT Security Applied on a Smart Door Lock Application“. Thesis, KTH, Skolan för elektroteknik och datavetenskap (EECS), 2018. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:kth:diva-230153.
Der volle Inhalt der QuelleFöljande examensarbete beskriver utvecklingen av en IoT-produkt baserad på digitalisering av ett smart dörrlås där applikationen ansluts till internet för igenkänning av anställda som arbetar på ett kontor. Examensarbetet fokuserar primärt på säkerhetsaspekterna genom att notera de typiska säkerhetsutmaningarna som generella IOT-system utsätts för och summerar dessa utmaningar för att utveckla en funktionell och säker produkt från start av projektet. En mikrokontroller väljs ut specifikt för projektet och en testmiljö byggs för att undersöka och motverka eventuella säkerhetsbrister. Rapporten ger även detaljerad beskrivning av multi-master databasen Azure Active Directory och dess betydelse för att uppnå önskad säkerheten i systemet. En ny teknik som heter Eddystone introduceras i projektet för att betjäna som överföringsprotokoll till Bluetooth-beacons. Det sista steget i detta projekt kompletteras utvecklingen av systemet med Androidapplikation som ser till att alla utvecklade delsystem kommunicerar med varandra och levererar ett funktionellt och säkert flöde av IOT-systemet.
Sandor, Alexander. „Security of dynamic authorisation for IoT through Blockchain technology“. Thesis, KTH, Skolan för elektroteknik och datavetenskap (EECS), 2018. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:kth:diva-231868.
Der volle Inhalt der QuelleAnvändandet av "Internet of Things"-enheter är en integral del av vårt moderna samhälle. Kommunikation med "Internet of Things"-enheter är säkras genom asymmetrisk nyckelkryptering som hanteras i ett centraliserat system administrerat av certifieringsmyndigheter. Den banbrytande Blockchain-tekniken erbjuder nu ett säkert sätt att byta ägandeskap av digitala resurser i ett decentraliserat system, och utmanar den traditionella synen på tillit i digitala system. Det här projektet studerar säkerheten i att bygga en infrastruktur för publik nyckeldistribuering samt protokoll för accesskontrollering med hjälp av Blockchain-teknik för "Internet of Things"-enheter. Genom en informell kryptografisk analys och metoden motsägelsebevis visades det att det är kryptografiskt säkert att bygga infrastrukturer för publik nyckeldistribuering på Blockchain-teknik. En Blockchain-baserad infrastruktur för public nyckeldistribuering implementerades med smarta kontrakt och testades på Ethereum-plattformen tillsammans med ett protokoll för dynamisk accesskontroll som säkerställde dynamisk autentisering och distribuerad loggning. Projektet kom även fram till att ny mjukvara för noder behövs för att tekniken ska bli applicerbar i "Internet of Things"-enheter. Detta eftersom nuvarande noder behöver stort datautrymme för att fungera.
Ivancevic, Dean. „Privacy and security of IoT : A smart home perspective“. Thesis, Linnéuniversitetet, Institutionen för informatik (IK), 2020. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:lnu:diva-99071.
Der volle Inhalt der QuelleShahid, Mustafizur Rahman. „Deep learning for Internet of Things (IoT) network security“. Electronic Thesis or Diss., Institut polytechnique de Paris, 2021. http://www.theses.fr/2021IPPAS003.
Der volle Inhalt der QuelleThe growing Internet of Things (IoT) introduces new security challenges for network activity monitoring. Most IoT devices are vulnerable because of a lack of security awareness from device manufacturers and end users. As a consequence, they have become prime targets for malware developers who want to turn them into bots. Contrary to general-purpose devices, an IoT device is designed to perform very specific tasks. Hence, its networking behavior is very stable and predictable making it well suited for data analysis techniques. Therefore, the first part of this thesis focuses on leveraging recent advances in the field of deep learning to develop network monitoring tools for the IoT. Two types of network monitoring tools are explored: IoT device type recognition systems and IoT network Intrusion Detection Systems (NIDS). For IoT device type recognition, supervised machine learning algorithms are trained to perform network traffic classification and determine what IoT device the traffic belongs to. The IoT NIDS consists of a set of autoencoders, each trained for a different IoT device type. The autoencoders learn the legitimate networking behavior profile and detect any deviation from it. Experiments using network traffic data produced by a smart home show that the proposed models achieve high performance.Despite yielding promising results, training and testing machine learning based network monitoring systems requires tremendous amount of IoT network traffic data. But, very few IoT network traffic datasets are publicly available. Physically operating thousands of real IoT devices can be very costly and can rise privacy concerns. In the second part of this thesis, we propose to leverage Generative Adversarial Networks (GAN) to generate bidirectional flows that look like they were produced by a real IoT device. A bidirectional flow consists of the sequence of the sizes of individual packets along with a duration. Hence, in addition to generating packet-level features which are the sizes of individual packets, our developed generator implicitly learns to comply with flow-level characteristics, such as the total number of packets and bytes in a bidirectional flow or the total duration of the flow. Experimental results using data produced by a smart speaker show that our method allows us to generate high quality and realistic looking synthetic bidirectional flows
Lindström, Hannes, und Gustav Marstorp. „Security Testing of an OBD-II Connected IoT Device“. Thesis, KTH, Skolan för elektroteknik och datavetenskap (EECS), 2018. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:kth:diva-239367.
Der volle Inhalt der QuelleWang, Han. „Homomorphic Encryption on the IoT“. Thesis, Mittuniversitetet, Avdelningen för informationssystem och -teknologi, 2018. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:miun:diva-33998.
Der volle Inhalt der QuelleBudda, Shiva Tarun. „Performance Analysis of Proxy based Encrypted communication in IoT environments : Security and Privacy ~ Distributed Systems Security“. Thesis, Blekinge Tekniska Högskola, Institutionen för datalogi och datorsystemteknik, 2017. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:bth-15500.
Der volle Inhalt der QuelleSethi, Mohit. „Security in Smart Object Networks“. Thesis, KTH, Skolan för informations- och kommunikationsteknik (ICT), 2012. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:kth:diva-104168.
Der volle Inhalt der QuelleInternet of Things (IoT, ”Föremålens Internet") syftar på en sammankopplad värld där fysiska apparater är sömlöst integrerade till Internet och blir aktiva deltagare i affärslivs-, informations- och sociala processer. Detta innefattar sammankopplingen av ett stort antal heterogeniskt nätverkade enheter och nätverk. Uppkomsten av teknologier som Zigbee, låg energi Bluetooth och inbyggda sensorer har förvandlat enkla fysiska apparater till smarta objekt som kan förstå och reagera till sin omgivning. Dessa smarta objekt utgör byggstenarna för Föremålens Internet. Kommunikationsinfrastrukturen för dessa objekt bygger på en utvidgning av internetprotokollstacken. Även om behovet av säkerhet är allmänt känt, finns det inget konsensus om hur IP-baserade internetsäkerhetsprotokoll kan tillämpas i resursbegränsade smartobjektnätverk. I denna avhandling utvecklas en ny säker och energisnål kommunikationsmodell för Constrained Application Protocol (CoAP, “Begränsat applikationsprotokoll"), ett lätt kommunikationsprotokoll avsett för smartobjektnätverk. Avhandlingen bidrar till standardiseringen av den generiska kommunikationsarkitekturen genom att tillsätta säkerhets- och delegationskomponenter för smarta objekt som sover under en stor del av sin operativa fas. Denna arkitektur garanterar dataintegritet och autenticitet över en flerhopps nätverkstopologi. Arkitekturen bidrar också med en återspeglingsmekanism som använder sig av en proxyserver för att erbjuda data för sovande smarta objekts del, vilket låter dem agera som alltid-online webbservrar. I avhandlingen utvecklas också en fungerande prototypimplementation av arkitekturen. Säkerhetsegenskaperna i den arkitektur som presenteras i denna avhandling är baserade på användningen av stark publik-nyckel kryptering. I motsatts till den allmänna förväntningen, visar prestationsbedömningen i denna avhandling att asymmetrisk kryptering med publik nyckel kan tillämpas i 8-bitars mikrokontrollrar utan att ändra på de underliggande kryptografiska algoritmerna.
Milinic, Vasilije. „Investigating Security Issues in Industrial IoT: A Systematic Literature Review“. Thesis, Mälardalens högskola, Akademin för innovation, design och teknik, 2021. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:mdh:diva-54980.
Der volle Inhalt der QuelleHashemi, Arshan. „Fingerprinting the Smart Home: Detection of Smart Assistants Based on Network Activity“. DigitalCommons@CalPoly, 2018. https://digitalcommons.calpoly.edu/theses/1958.
Der volle Inhalt der QuelleCooper, Ke'ahi. „Security for the Internet of Things“. Thesis, KTH, Skolan för datavetenskap och kommunikation (CSC), 2015. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:kth:diva-172526.
Der volle Inhalt der QuelleBozios, Athanasios. „Fog Computing : Architecture and Security aspects“. Thesis, Linnéuniversitetet, Institutionen för datavetenskap och medieteknik (DM), 2018. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:lnu:diva-80178.
Der volle Inhalt der QuelleKuna, Vignesh. „Performance Analysis of end-to-end DTLS and IPsec based communication in IoT systems : Security and Privacy ~ Distributed Systems Security“. Thesis, Blekinge Tekniska Högskola, Institutionen för datalogi och datorsystemteknik, 2017. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:bth-15497.
Der volle Inhalt der QuelleDutta, Saurabh. „Striking a balance between usability and cyber-security in IoT devices/“. Thesis, Massachusetts Institute of Technology, 2017. http://hdl.handle.net/1721.1/113508.
Der volle Inhalt der QuelleCataloged from PDF version of thesis.
Includes bibliographical references (pages 67-74).
Today more and more physical objects are being connected to internet. The Internet of Things, or loT, is dramatically changing the way of living and the way we interact with things and each other. Home doors can be opened remotely with a watch, cars' performance can be upgraded remotely, devices monitor health and send updates to physicians remotely. loT technology has made some labor-intensive jobs simple and has the potential to simplify and enhance nearly every aspect of our lives. On the other hand, increased levels of high profile cyber security breaches in recent years have made it clear how important it is to make sure these devices are trustworthy and secure. While most users are aware of how critical it is to secure their laptops, mobile devices, and apps, due to the seamless ways in which loT devices integrates into our daily lives, users are often unaware of risks associated with them. At the same time, IoT device makers are aggressively releasing new products in a mad race to establish themselves in this emerging market. Increased pressure to differentiate on usability based functionalities has spurred products and features that are not properly vetted for security. Gartner predicts that by 2020, more than 25% of identified enterprise attacks will involve IoT, though loT will account for only 10% of IT security budgets. As loT continues to grow, vendors will favor usability over security and IT security practitioners remain unsure of the correct amount of acceptable risk.
by Saurabh Dutta.
S.M. in Engineering and Management
Larsson, Forsberg Albin, und Theodor Olsson. „IoT Offensive Security Penetration Testing : Hacking a Smart Robot Vacuum Cleaner“. Thesis, KTH, Skolan för elektroteknik och datavetenskap (EECS), 2019. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:kth:diva-254233.
Der volle Inhalt der QuelleGupta, Sandeep. „Next-generation user authentication schemes for IoT applications“. Doctoral thesis, Università degli studi di Trento, 2020. http://hdl.handle.net/11572/278453.
Der volle Inhalt der QuelleGupta, Sandeep. „Next-generation user authentication schemes for IoT applications“. Doctoral thesis, Università degli studi di Trento, 2020. http://hdl.handle.net/11572/278453.
Der volle Inhalt der QuelleYanambaka, Venkata Prasanth. „Exploring Physical Unclonable Functions for Efficient Hardware Assisted Security in the IoT“. Thesis, University of North Texas, 2019. https://digital.library.unt.edu/ark:/67531/metadc1505261/.
Der volle Inhalt der QuelleYu, Jiahui. „Physical-layer Security Based Authentication and Key Generation for Seamless IoT Communications“. University of Dayton / OhioLINK, 2019. http://rave.ohiolink.edu/etdc/view?acc_num=dayton1576178965071975.
Der volle Inhalt der QuelleCeylan, Batuhan. „Evaluating APS Ecosystem Security : Novel IoT Enabled Medical Platform for Diabetes Patients“. Thesis, KTH, Skolan för elektroteknik och datavetenskap (EECS), 2020. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:kth:diva-292735.
Der volle Inhalt der QuelleDatorteknik har blivit mer pålitlig och billigare varje år under de senaste decennierna. Följaktligen har IoT-enheter nu blivit en del av medicinsk teknik. Ett exempel på detta är en ny öppen källkodsteknik som har utvecklats för typ 1- diabetespatienter, som reglerar patienternas blodsockernivåer. En komponent i detta öppen källkodssystem är AndroidAPS, en mobilapplikation som hanterar och kontrollerar systemet genom att kommunicera med de två andra komponenterna: en blodsockersensor och en insulinpump. En annan komponent är Nightscout, en webbapplikation för övervakning av T1D-patienter. Tillsammans bildar de APSekosystemet som automatiskt i) läser blodsockervärden, ii) synkroniserar data med Nightscout, iii) lagrar patientinformation i Nightscout-databasen, iv) beräknar optimal behandlingsplan och v) reglerar pumpen för perfekt insulinintag. Hela systemet har flera kritiska tillgångar för att garantera patientens hälsa. I denna avhandling studeras säkerheten för ett representativt APS-ekosystem. Vi hittade 5 kritiska sårbarheter i ekosystemet: 1) en XSS-sårbarhet i webbapplikationen på grund av ineffektiv sanering av ingångar som leder till att stjäla administratörslösenord från webbläsarens cache, 2) mycket känsliga patientdata är öppna för allmänheten som standard, 3) webben applikationsinloggningsmekanism, där all systemdata hanteras, är svag mot gissningar av lösenord tillsammans med 4) osäkra GET-förfrågningar som används för autentisering, och slutligen 5) någon typ av databaskapning utlöser inga larm för Nightscout. Framgångsrika attacker resulterar i skadliga värden som synkroniseras från Nightscout för att manipulera korrekta insulinleveransberäkningar. Möjliga attackscenarier, utformade utifrån befintliga sårbarheter i detta arbete, visar hur en angripare fysiskt kan skada sina offer genom sin internetanslutna insulinpump.
Classen, Jiska [Verfasser], Matthias Akademischer Betreuer] Hollick und Paul [Akademischer Betreuer] [Patras. „Security and Privacy for IoT Ecosystems / Jiska Classen ; Matthias Hollick, Paul Patras“. Darmstadt : Universitäts- und Landesbibliothek Darmstadt, 2020. http://d-nb.info/1210165627/34.
Der volle Inhalt der QuelleClassen, Jiska [Verfasser], Matthias [Akademischer Betreuer] Hollick und Paul [Akademischer Betreuer] Patras. „Security and Privacy for IoT Ecosystems / Jiska Classen ; Matthias Hollick, Paul Patras“. Darmstadt : Universitäts- und Landesbibliothek Darmstadt, 2020. http://d-nb.info/1210165627/34.
Der volle Inhalt der Quellevan, Leeuwen Daniel, und Leonel Taku Ayuk. „Security testing of the Zigbee communication protocol in consumer grade IoT devices“. Thesis, Högskolan i Halmstad, 2019. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hh:diva-40189.
Der volle Inhalt der QuelleWallström, Andreas, und Mohammad-Ali Omer. „Implementing Security Techniques to Lower the Probability of IoT-devices Getting Hacked“. Thesis, KTH, Skolan för elektroteknik och datavetenskap (EECS), 2019. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:kth:diva-259359.
Der volle Inhalt der QuelleIoT-säkerhet är ett fält med en allt mer ökad relevans i dagens samhälle i och med den exponentialla tillväxten av IoT-enheter. Det är viktigt att hitta metoder som kan göra IoT-enheter säkrare och är enkla att installera och använda. Den här rapporten undersöker hur effektiva geografiskt baserad IP-blockningar (GeoIP) och en begränsning i antalet tillåtna inloggningsförsök till en server (fail2ban) kan vara i att minska antalet lyckade attacker mot IoT-enheter. Genom att sätta upp honeypots med och utan de tidigare nämnda säkerhetsfunktionerna kunda vi samla data på hur de påverkade antalet attacker. Resultaten visade att GeoIP reducerade antalet med ungefär 93% och att fail2ban reducerade antalet med ungefär 99%. Framtida arbete inom detta fält kan vara att skapa en snabbare och mer simpel GeoIP modul och att försöka förstå hur dessa säkerhetstekniker kan påverka IoT-enheter i en större skala.
Kamin, Daud Alyas. „Exploring Security, Privacy, and Reliability Strategies to Enable the Adoption of IoT“. ScholarWorks, 2017. https://scholarworks.waldenu.edu/dissertations/4382.
Der volle Inhalt der QuelleYesilyurt, Halim Burak. „A Simplified Secure Programming Platform for Internet of Things Devices“. FIU Digital Commons, 2018. https://digitalcommons.fiu.edu/etd/3788.
Der volle Inhalt der QuelleTian, Yuan. „Privacy Preserving Information Sharing in Modern and Emerging Platforms“. Research Showcase @ CMU, 2018. http://repository.cmu.edu/dissertations/1186.
Der volle Inhalt der QuelleLindström, Oskar, und August Magnusson. „Säkerhetsmedvetenhet och integration av IoT : En kvantitativ studie på konsumenters säkerhetsmedvetenhet och syn på integration av IoT“. Thesis, Linnéuniversitetet, Institutionen för informatik (IK), 2021. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:lnu:diva-104554.
Der volle Inhalt der QuelleInternet-connected devices are becoming more common to see in our homes. The collective word for these devices is Internet of Things (IoT). With the introduction of IoT in our homes, more access points to the internet are created, which also creates alarger attack area. Combined with the ever-growing cybercrime and the introduction of IoT in our homes, the risk of being attacked increases. Previous research in the field of consumer information security awareness shows that consumers have low awareness, and lack of knowledge about the threats posed by the integration of an IoT device in the home. Previous research has examined the factors that influence individuals attitudes towards adopting new technology. Much of the previous research in the field has focused on the technical aspects and the focus has not been on consumers information security awareness and their attitude to the increasing integration of IoT. This study aimed to examine Swedish consumers' information security awareness and their attitude towards the increasing integration of IoT. The study aimed to examine how aware consumers are of the information security risks that arise from the integration of IoT in the home in combination with examining their stand on the increased integration of IoT in their everyday life. The study has focused on two specific IoT-devices. These devices generate data via audio recording and video recording. A quantitative method with a survey was applied to examine how aware the consumers where of the information security risks, but also to be able to include more respondents in the study. To understand consumer behavior, the questionnaires were designed based on the generally applied behavioral model Theory of plannedbehavior (TPB).The study found that the majority of respondents had a low awareness of the risks involved with the integration of IoT devices, as well as low knowledge of the security measures that can be implemented. Despite the low awareness of the risks, it turnedout that the respondents had a very positive attitude towards the increased integrationof IoT, and that they also are considering acquiring more IoT devices.
Carlsson, Fredrik, und Klas-Göran Eriksson. „Comparison of security level and current consumption of security implementations for MQTT“. Thesis, Tekniska Högskolan, Högskolan i Jönköping, JTH, Datateknik och informatik, 2018. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hj:diva-40760.
Der volle Inhalt der QuelleKulle, Linus. „Intrusion Attack & Anomaly Detection in IoT Using Honeypots“. Thesis, Malmö universitet, Fakulteten för teknik och samhälle (TS), 2020. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:mau:diva-20676.
Der volle Inhalt der QuelleHan, Jun. „Advantages and Risks of Sensing for Cyber-Physical Security“. Research Showcase @ CMU, 2018. http://repository.cmu.edu/dissertations/1161.
Der volle Inhalt der QuelleKadhum, Hamza. „Enhancing Zigbee Security for Industrial Implementation“. Thesis, KTH, Skolan för elektroteknik och datavetenskap (EECS), 2020. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:kth:diva-279559.
Der volle Inhalt der QuelleZigbee nätverk är ett populärt val vid uppsättning av ett nätverk med låg strömförbrukning. Zigbees användningsområde är olika men den är väldigt populär inom industriell områdesövervakning och hemautomation. Däremot har Zigbees säkerhet varit en nackdel, då det har framkommit att den inte möter kraven för industriell användning. Arbetet kom till genom ett samarbete med Ericsson och KTH för att undersöka Zigbee nätverks implementation och säkerhet. Arbetet bearbetar olika säkerhetslösningar för Zigbee nätverk och hur den kan implementeras för att uppnå långtidsanvändning utan batteribyte. Säkerhetslösningar bygger på public-key samt symmetric key kryptografi algoritmer för att förbättra och öka Zigbees säkerhet genom autentisering och tillåtelse av noder som ansluter sig till nätverket. Nätverkets konfiguration för långtidsanvändning redovisas genom att jämföra olika polling tidsintervaller mellan meddelanden. Långtidsanvändning utan batteribyte är viktigt för att nätverket kommer implementeras i ett avlägset område som är svåråtkomlig. Arbetet redovisar och jämföra olika lösningar för att öka säkerheten för Zigbee nätverk. Den optimala lösningen för att uppnå autentisering samt tillåtelse av noder som ansluter sig uppnås med nyckel skapande genom secret-splitting metoden. Metoden följer NIST rekommendationer och anses vara säker, därav uppfyller den kraven för industriell implementation. Nätverkets säkerhet ökar samt bibehåller ett nätverk med låg strömförbrukning.
Olaide, Jamiu Olalekan. „Internet of Things Security : Encryption Capacity Comparison for IoT Based on Arduino Devices“. Thesis, Blekinge Tekniska Högskola, Institutionen för datavetenskap, 2020. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:bth-21183.
Der volle Inhalt der QuelleEdman, Johan, und Wilhelm Ågren. „Legal and Security Issues of Data Processing when Implementing IoT Solutions in Apartments“. Thesis, KTH, Skolan för elektroteknik och datavetenskap (EECS), 2020. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:kth:diva-277917.
Der volle Inhalt der QuelleKonceptet med Internet of Things (IoT) och uppkopplade enheter är en väx- ande trend, och nya sätt att integrera dem med det smarta hemmet framträder varje dag. Den Europeiska Unionen har nyligen verkställt en ny dataskydds- förordning, General Data Protection Regulation (GDPR), som sätter krav på insamling och behandling av personlig data. Användandet av IoT lösningar skapar möjligheten för storskalig datainsamling som kan användas på flera sätt. Kommunikationsprotokollet M-Bus är en europeisk standard (EN 13757-x) som huvudsakligen är framtagen för att avlägset läsa av el-, gas- och vattenmätare. På grund av ett litet avtryck och enkel implementation av sitt protokoll så är M-bus ofta ett val till uppkoplade sensorer för att möjliggöra lång drifttid. Det finns däremot ett antal säkerhetsbrister med protokollet som kan göra det olämpligt för ett datainsamlingssystem. Ett konceptualiserat datainsamlingscenario med ett system som utnyttjar M-Bus presenteras. Författarnas mål är att undersöka några av säkerhetsbristerna med M-Bus protokollet, samtidigt som det undersöker vilka krav GDPR ställer på ett sådant system. Uppsatsen sammanställer en kravspecifikation som kan användas som grund och riktlinje för organisationer som ska implementera liknande system. En analys av det konceptualiserade systemet baserat på kravspecifikationen genomförs för att identifiera potentiella brister. Modifikationer till system föreslås för att uppnå kraven definierade i kravspecifikationen. Författarna drog slutsatsen att M-Bus är ett tillräckligt tillförlitligt protokoll som kan användas för system likt detta. Det analyserade systemet har några brister gällande GDPR, som kräver både tekniska och administrativa åtgärder. De föreslagna modifikationerna av systemet är fokuserade primärt på hur den personliga informationen lagras i de olika delarna av systemet.
Almeida, Luís Guilherme Duarte de. „IoT Network Security“. Master's thesis, 2020. http://hdl.handle.net/10316/92151.
Der volle Inhalt der QuelleO crescimento exponencial da adoção de tecnologias IoT por parte de consumidores eempresas é um fenómeno resultante do avanço tecnológico e da necessidade de melhorar,optimizar e facilitar as tarefas e desafios dos negócios e cidadãos do mundo pós-indústrial.Com esta adoção surge o aumento da produção e implementação desta categoria de dis-positivos, cujas características implicam a impossibilidade de utilização de sistemas desegurança avançados. No entanto, com a vasta implementação destes dispositivos em di-versos setores, surge a necessidade de eclosão de novas soluções de segurança com foconeste tipo de tecnologias.Este facto é destacado por alguns dos maiores ataques de Distributed Denial of Service(DDoS), sendo a grande maioria destes efetuados por redes de dispositivos IoT comprome-tidos (botnets).O presente documento projeta o desenvolvimento de um Motor de Deteção de Intrusõescom base em Netflow que visa abordar este problema, focando-se nos principais tipos deataques e intrusões executados contra e por dispositivos IoT.Para este efeito, foram exploradas as atuais abordagens e implementações que procuramsolucionar os problemas e necessidades supracitadas, utilizando para este fim tecnologiasMachine Learning, análise estatística e outras abordagens com base em Netflow.O Motor de Deteção de Intrusões desenvolvido cumpre a grande maioria dos requisitospara ele estipulados, apresentando capacidade de exercer múltiplas deteções em tempoútil, baseando-se apenas em operações de análise estatística sobre informação Netflow,verificação de padrões conhecidos e violações do comportamento autóctone das redes mo-nitorizadas
The exponential growth on the adoption of IoT technologies by consumers and industries isa phenomenon that results from the technological advancement and the necessity of enhan-cing, optimizing and facilitating processes and challenges faced by business and citizensof the developed world. This trend has caused a considerable increase in the productionand implementation of this type of devices, whose characteristics often preclude the use ofadvanced security mechanisms. However, with the vast distribution and implementationof these devices in several industrial sectors, arises the need to develop new security solu-tions focused on this type of technologies. This fact is underlined by some of the biggestDDoS attacks on record, with the vast majority of them being carried out by networks ofcompromised IoT devices (botnets).This document presents the plans for the development of an Intrusion Detection Enginebased on Netflow features which aims to tackle this problem by focusing on the main typesof attacks carried by and against IoT devices.For this effect, current aproaches and solutions to the aforementioned challenges, whichmake use of Machine Learning technologies, statistical analisys and other types of Netflow-based analisys, are explored.The developed Intrusion Detection Engine meets the vast majority of it’s requirements,presenting the ability to perform multiple detections in a timely manner, based only on sta-tistical analysis performed over Netflow information, on the verification of known patternsand on violations of the known behavior of the monitored networks.