Auswahl der wissenschaftlichen Literatur zum Thema „Palvelut“
Geben Sie eine Quelle nach APA, MLA, Chicago, Harvard und anderen Zitierweisen an
Inhaltsverzeichnis
Machen Sie sich mit den Listen der aktuellen Artikel, Bücher, Dissertationen, Berichten und anderer wissenschaftlichen Quellen zum Thema "Palvelut" bekannt.
Neben jedem Werk im Literaturverzeichnis ist die Option "Zur Bibliographie hinzufügen" verfügbar. Nutzen Sie sie, wird Ihre bibliographische Angabe des gewählten Werkes nach der nötigen Zitierweise (APA, MLA, Harvard, Chicago, Vancouver usw.) automatisch gestaltet.
Sie können auch den vollen Text der wissenschaftlichen Publikation im PDF-Format herunterladen und eine Online-Annotation der Arbeit lesen, wenn die relevanten Parameter in den Metadaten verfügbar sind.
Zeitschriftenartikel zum Thema "Palvelut"
Heikkilä, Rauha, Matti Mäkelä, Anja Noro, Johanna Lammintakanen und Sanna Laulainen. „Millaisilla palveluilla enintään keskivaikeasti oireilevat muistisairautta sairastavat henkilöt pärjäävät kotona?“ Gerontologia 34, Nr. 2 (25.05.2020): 74–87. http://dx.doi.org/10.23989/gerontologia.84723.
Der volle Inhalt der QuelleRauhala, Minna, und Ulla-Mari Kinnunen. „Terveyskylässä palvelua asiakkaalle“. Finnish Journal of eHealth and eWelfare 9, Nr. 2-3 (22.05.2017): 251. http://dx.doi.org/10.23996/fjhw.60948.
Der volle Inhalt der QuelleKivekäs, Eija, Pasi Kuosmanen, Ulla-Mari Kinnunen, Martti Kansanen und Kaija Saranto. „Sähköiset terveyspalvelut osaksi potilaan arkea“. Finnish Journal of eHealth and eWelfare 11, Nr. 1-2 (10.03.2019): 25–37. http://dx.doi.org/10.23996/fjhw.69813.
Der volle Inhalt der QuelleKokko, Riitta-Liisa. „Asiakaslähtöisyys tavoitteena työllistymistä edistävässä monialaisessa yhteispalvelussa“. Janus Sosiaalipolitiikan ja sosiaalityön tutkimuksen aikakauslehti 26, Nr. 2 (31.05.2018): 123–39. http://dx.doi.org/10.30668/janus.66411.
Der volle Inhalt der QuelleValkonen, Satu, Jaana Pesonen und Kristiina Brunila. „Varhaiskasvatuksen markkinat – Näkökulmana yksityistyvät palvelut“. Kasvatus 52, Nr. 2 (22.06.2022): 223–34. http://dx.doi.org/10.33348/kvt.111446.
Der volle Inhalt der QuelleJormanainen, Vesa. „Valtakunnallisten Kanta-palvelujen käyttöönotto apteekeissa ja kuntien julkisessa perusterveydenhuollossa vuosina 2010–2016“. Finnish Journal of eHealth and eWelfare 11, Nr. 3 (05.05.2019): 169–82. http://dx.doi.org/10.23996/fjhw.77601.
Der volle Inhalt der QuelleSantasalo, Tuomas. „Miksi kaupunkisuunnittelussa kauppa ja palvelut suunnitellaan selvityksien kautta? Eikö palveluita voisi suunnitella niin kuin asuntoja ja liikenneväyliä?“ Yhdyskuntasuunnittelu 59, Nr. 2-3 (21.12.2021): 7–8. http://dx.doi.org/10.33357/ys.113040.
Der volle Inhalt der QuelleKarsio, Olli Veli-Pekka, und Liina-Kaisa Tynkkynen. „Kotitori: integroitu palveluohjausmalli yksityisen ja julkisen rajalla“. Gerontologia 31, Nr. 3 (11.10.2017): 212–26. http://dx.doi.org/10.23989/gerontologia.63415.
Der volle Inhalt der QuelleHäyrinen, Kristiina. „Sähköiset palvelut tulevaisuuden sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujen tukena“. Finnish Journal of eHealth and eWelfare 12, Nr. 1 (05.03.2020): 1–2. http://dx.doi.org/10.23996/fjhw.90639.
Der volle Inhalt der QuelleBlomgren, Sanna. „Palvelut ja etuudet heikossa työmarkkina-asemassa olevien toimijuuden tukena“. Janus Sosiaalipolitiikan ja sosiaalityön tutkimuksen aikakauslehti 31, Nr. 1 (02.03.2023): 24–42. http://dx.doi.org/10.30668/janus.111242.
Der volle Inhalt der QuelleDissertationen zum Thema "Palvelut"
Uppa, J. (Jarkko). „Tutkimuksen kaupallistaminen tutkimusorganisaatiossa:case VTT:n digitaaliset palvelut“. Master's thesis, University of Oulu, 2015. http://urn.fi/URN:NBN:fi:oulu-201506111857.
Der volle Inhalt der QuelleHerrala, M. (Maila). „Governance of infrastructure networks:development avenues for the Finnish water and sewage sector“. Doctoral thesis, Oulun yliopisto, 2011. http://urn.fi/urn:isbn:9789514294778.
Der volle Inhalt der QuelleTiivistelmä Julkisen palvelutuotannon tehokkuus on puhuttanut tutkijoita ympäri maailmaa jo vuosikymmenien ajan. Julkisen ja yksityisen palveluntuotannon eroista on keskusteltu monella sektorilla, niin myös vesi- ja jätevesihuoltopalveluissa. Vesihuollon kiristyvät laatu- ja ympäristövaatimukset, vanheneva infrastruktuuri ja nopeasti kasvava korjausvelka yhdessä tiukkenevien tehokkuusvaatimusten kanssa asettavat monet vesihuoltolaitokset ahtaalle. Tämän tutkimuksen tavoitteena on löytää toimenpide-ehdotuksia, joiden avulla vesihuollon suoristuskykyä voidaan parantaa kuitenkaan vaarantamatta palvelun laatua. Tavoitteena on löytää sekä sisäisiä että ulkoisia tekijöitä, jotka vaikuttavat vesihuollon suorituskykyyn ja joita muuttamalla vesihuollon tehokkuutta voidaan parantaa. Tämän väitöskirjan lähestymistapa on tapaustutkimus ja siinä hyödynnetään useita erilaisia tietolähteitä, jotta pystytään luomaan monipuolinen kuvaus tutkimuskohteesta. Analyysin perustana käytettiin erilaisia tietolähteitä kuten haastatteluja, kyselylomaketta sekä julkisesti saatavissa olevia taloudellisia tietoja. Tutkimustulosten mukaan vesihuoltolaitoksen suorituskykyyn vaikuttavia ulkoisia tekijöitä ovat muun muassa lainsäädäntö, ympäristölliset seikat, kunnan topografia sekä asukastiheys. Vesihuoltolaitokset eivät voi suoraan vaikuttaa ulkoisiin tekijöihin, mutta niiden tunnistaminen ja vaikutusten analysointi on tärkeää, jotta annetuissa puitteissa voidaan toimia optimaalisesti. Sisäiset tekijät, joihin vesihuoltolaitoksen johto ja kuntaomistaja voivat vaikuttaa, ovat sopivan omistus- ja hallintomallin valinta, eri toimijoiden väliset roolit, hallituksen jäsenten pätevyys, omaisuuden hallinta sekä operationaalinen ja taloudellinen läpinäkyvyys. Tutkimustulosten mukaan vesihuoltolaitoksen kuntaomistajan tulisi keskittyä omistajapolitiikkaan ja rooliinsa omistajana eikä operatiivisena johtajana. Vesihuoltolaitoksen johtokunnan ja hallituksen jäseniä valittaessa tulisi etusijalle asettaa liikkeenjohdollinen ja tekninen osaaminen. Avoimuuden edistäminen ja yhtenäisten raportointikäytäntöjen edellyttäminen ovat lainsäätäjän mahdollisia työkaluja vesihuoltolaitoksen tehokkuuden edistämiseen. Vesihuoltolaitoksen johdon tulisi tehdä pitkän aikavälin investointisuunnitelmia sekä systemaattisesti hallita vesihuoltolaitoksen omaisuutta
Leinonen, E. (Eero). „Asiakkaan rooli tietointensiivisen palvelun arvonluontiprosessissa:tapaus Targetor Oy“. Master's thesis, University of Oulu, 2014. http://urn.fi/URN:NBN:fi:oulu-201406101726.
Der volle Inhalt der QuelleRohunen, A. (Anna). „Advancing information privacy concerns evaluation in personal data intensive services“. Doctoral thesis, Oulun yliopisto, 2019. http://urn.fi/urn:isbn:9789526224688.
Der volle Inhalt der QuelleTiivistelmä Kun henkilötietoja kerätään ja hyödynnetään dataintensiivisten palveluiden tuottamiseen, palveluiden käyttäjien tietosuoja saattaa heikentyä. Käyttäjien tietosuojahuolet voivat hidastaa uusien palveluiden ja teknologioiden käyttöönottoa sekä vaikuttaa kerättävän tiedon laatuun ja kattavuuteen. Tämä hankaloittaa palveluiden täysimittaista hyödyntämistä. Tietosuojahuolten arviointi mahdollistaa niiden huomioimisen henkilötietoperusteisten palveluiden suunnittelussa ja kehittämisessä. Tässä tutkimuksessa selvitettiin, kuinka tietosuojahuolten arviointia tulisi kehittää muuttuvissa tiedonkeruuympäristöissä. Kaksivaiheisessa tutkimuksessa toteutettiin aluksi empiirinen monimenetelmällinen tutkimus ja tämän jälkeen systemaattinen kirjallisuustutkimus. Ensimmäisessä vaiheessa tehtiin kaksi empiiristä tutkimusta monimenetelmällisen tutkimuksen tutkivan peräkkäisen asetelman mukaisesti. Näissä tutkimuksissa selvitettiin ensin laadullisin menetelmin tietosuojakäyttäytymistä ja tietosuojahuolia liikkumisen dataa kerättäessä. Laadullisten tulosten pohjalta kehitettiin kvantitatiiviset instrumentit tulosten yleistettävyyden tutkimiseksi. Tutkimuksen toisessa vaiheessa toteutettiin kaksi katsaustyyppistä tutkimusta, jotta saataisiin kattava käsitys tietosuojakäyttäytymisestä sekä mahdollisuuksista kehittää tietosuojahuolten arviointia uusissa tiedonkeruuympäristöissä. Nämä tutkimukset olivat systemaattinen kirjallisuuskatsaus tietosuojakäyttäytymisen malleista sekä katsaus EU:n tietosuojalainsäädännön muutoksista. Tutkimuksen tulokset osoittavat, että kehittyvissä tiedonkeruuympäristöissä tietosuojakäyttäytyminen ja tietosuojahuolet poikkeavat aikaisemmista ympäristöistä. Näissä ympäristöissä esiintyy niille ominaisia tietosuojahuolia ja huolten monitahoisuus korostuu. Koska tietosuojahuolet ovat kytköksissä muihin tietosuojakäyttäytymistä ennustaviin muuttujiin, arviointeihin voi olla aiheellista sisällyttää myös näitä muuttujia. Olemassa olevia tietosuojahuolten arviointi-instrumentteja on perusteltua käyttää arvioinnin lähtökohtana myös kehittyvissä tiedonkeruuympäristöissä, mutta niitä on mukautettava uusiin ympäristöihin soveltuviksi. Arvioinnin kehittäminen voi olla haasteellista, sillä aikaisempi tietosuojatutkimus on epäyhtenäistä. Jotta sitä voidaan soveltaa asianmukaisesti arviointien kehittämisessä, tutkimusta on vietävä kokonaisvaltaisempaan suuntaan
Flygare, J. (Jani), und O. (Olli) Hussa. „Asiakkaan osallistaminen uuden ohjelmistopohjaisen palvelun kehittämisprosessiin:tapaus S-mobiili“. Master's thesis, University of Oulu, 2014. http://jultika.oulu.fi/Record/nbnfioulu-201406101737.
Der volle Inhalt der QuelleOnditi, K. (Kirsti). „Monilääkityt ikäihmiset kotihoidossa:kokemuksia lääkehoidosta ja ajatuksia palvelun kehittämisestä“. Master's thesis, University of Oulu, 2017. http://urn.fi/URN:NBN:fi:oulu-201705101775.
Der volle Inhalt der QuelleThe purpose of this study was to describe the experiences with the medication treatment of the elderly people with polypharmacy, their participating in the planning of the medication and thoughts about developing the service in home care context. The study was conducted as a qualitative study in an area of four municipalities. The research method was a thematic interview. Ten clients (n = 10) in home care with significant polypharmacy were interviewed in the study. The material was analyzed using an inductive content analysis. In this study the experiences of the elderly people with polypharmacy were described in four different dimensions: the health condition, experiences with the medicines, guidance and advice concerning the medication and the costs of the medication. The elderly people who had many medicines did not connect different symptoms and feelings to the side effects of the medicines but considered them as symptoms due to their age or illness. The elderly people did not have enough knowledge about the effects and side effects of the medicines in order to be able to connect the symptoms to the side effects. The amount of the information on the medicines was not sufficient in home care, and the clients did not have real possibilities of planning their medical care. The costs of medication were considered excessively high. The elderly people hoped to get more information on the purposes and effects of the medicines. Regular checking of the medication was seen necessary. The study has brought more information and understanding of the influence of the polypharmacy on elderly people’s quality of life and coping with their everyday lives. The results can be utilized in planning the medication elderly people and developing the guidance of the professional employees in health care. When organizing home care, the attention should be paid to the resources and the continuity of the care, which would enable to check and control the medication, and as a result to have a more customer-oriented approach
Hintsala, K. (Kari). „Palveluita tuottavan pienyrityksen ensimmäisen asiakasreferenssin merkitys“. Bachelor's thesis, University of Oulu, 2017. http://urn.fi/URN:NBN:fi:oulu-201706082639.
Der volle Inhalt der QuelleHorneman, K. (Kristiina). „Sähköinen hallinto ja sen toteutuminen kuntalaisten näkökulmasta:case Oulun kaupungin OmaAsiointi-palvelu“. Master's thesis, University of Oulu, 2014. http://urn.fi/URN:NBN:fi:oulu-201406091702.
Der volle Inhalt der QuelleHuhtala, A. (Arto). „Tietokanta-arkkitehtuurin suunnittelu ja optimointi joukkoistamista hyödyntävään palveluun“. Master's thesis, University of Oulu, 2014. http://urn.fi/URN:NBN:fi:oulu-201404271313.
Der volle Inhalt der QuelleDatabases are an important part of modern society. Most businesses utilize databases to maintain their daily operations. Databases have grown significantly large in size. Computer systems running these databases encounter performance issues regardless of their computing capacity. Careful planning of database structure and its indexing has tremendous impact on database performance. The aim of this Master’s thesis is to research and choose the most suitable database management system for a crowd sourcing based innovation service and design its database structure. Data stored in database is highly volatile, and database queries must perform as quickly as possible to make further decisions. PostgreSQL was chosen as the database management system. Open source database management systems have grown their popularity over the years. After the database was designed, the impact of indexing was tested using an open source web framework that is developed with Python. The framework was attached to a Web based development environment, which enabled testing in a live network. Test tables were filled with random data generated with Python scripts. Despite randomness the data corresponds to actual data used in the innovation service. Test tables were used to verify the impact of indexing. Test results show that indexing has a significant role in database performance. Moreover, open source database management systems are equally competitive to leading commercial database management systems
Ylitalo-Katajisto, K. (Kirsti). „Paljon palveluja tarvitsevien asiakkaiden yksilöity sosiaali- ja terveyspalvelujen yhteen kokoaminen“. Doctoral thesis, Oulun yliopisto, 2019. http://urn.fi/urn:isbn:9789526224084.
Der volle Inhalt der QuelleTiivistelmä Tutkimuksen tarkoituksena oli kuvailla ja ymmärtää paljon palveluja tarvitsevien asiakkaiden yksilöityä sosiaali- ja terveyspalvelujen (sote) integraatiota asiakasprofiileittain tietoperustaisen johtamisen näkökulmasta. Tutkimus toteutettiin monimenetelmäisesti. Osatutkimus (Ⅰ) kuvasi, millaisia kuntalaisten asiakasprofiileja oli tunnistettavissa päiväkirjojen (n = 15) avulla hyvinvointikeskuksen suunnitteluvaiheessa. Osatutkimuksessa (Ⅱ) palvelusuunnitelmien (n = 56) perusteella tunnistettiin paljon palveluja tarvitsevien asiakasprofiileja. Osatutkimuksessa (Ⅲ) kuvailtiin rekisteritutkimuksena neljään asiakasprofiiliin perustuen paljon palveluja tarvitsevien asiakkaiden perusterveydenhuollon, päivystyksen ja erikoissairaanhoidon palvelujen käyttöä (n = 2 388) sekä heille myönnettyjä sosiaalipalveluja. Osatutkimusten aineistot analysoitiin sisällönanalyysillä, systemaattisella analyysillä sekä tilastollisesti. Tutkimuksen tuloksena syntyi sekä kuntalaisten että paljon palveluja tarvitsevien asiakkaiden asiakasprofiileja. Kuntalaisten asiakasprofiilien tunnistamisella haettiin esiymmärrystä paljon palveluja tarvitsevien asiakkaiden asiakasprofiilien määrittelyyn. Paljon palveluja tarvitsevilla asiakkailla fyysiset, psyykkiset ja sosiaaliset palvelutarpeet kietoutuivat toisiinsa. Sote-palvelujen käyttö oli vahvasti yksilöity asiakkaiden oman elämäntilanteen mukaan. Tutkimus nosti esille tietoperustaisen johtamisen näkökulmasta perusteen paljon palveluja tarvitsevien asiakkaiden yksilöityyn sosiaali- ja terveyspalvelujen yhteen kokoamiseen ja sen edellyttämään monialaiseen sote-tietoon ja tiedon liikkumiseen eri sote-toimijoiden välillä. Tutkimuksen tuloksia voidaan hyödyntää paljon palveluja tarvitsevien asiakkaiden sote-integraation rakentamisessa ja johtamisessa
Bücher zum Thema "Palvelut"
Rytkönen, Pekka. Liike-elämän palvelut ja ulkomaankauppa. Helsinki: Kauppa- ja teollisuusministeriö, Kauppaosasto, 1994.
Den vollen Inhalt der Quelle findenMustonen, Esko. Julkiset palvelut: Tehokkuus ja tulonjako. Helsinki: Valtion taloudellinen tutkimuskeskus, 1991.
Den vollen Inhalt der Quelle findenHonkatukia, Päivi. Uhrit rikosprosessissa: Haavoittuvuus, palvelut ja kohtelu. Helsinki: Oikeuspoliittinen tutkimuslaitos, 2011.
Den vollen Inhalt der Quelle findenTienhaara, Piia. Sote-palvelut markkinoilla – tavoitteita, toiveita ja ristiriitoja. Tampere: Tampere University Press, 2016.
Den vollen Inhalt der Quelle findenTörmä, Sinikka. Menot, palvelut, vaikuttavuus: Sosiaalihuollon menot ja vanhusten palvelujen vaikuttavuus Hämeen läänissä. Helsinki: Sosiaali- ja terveyshallitus, 1992.
Den vollen Inhalt der Quelle findenBlom, Raimo. Julkisten palvelujen saatavuus: Kansalaisille välttämättömät palvelut, niiden saatavuus ja muutokset käyttötottumuksissa. Helsinki: Kauppa- ja teollisuusministeriö, Kauppaosasto, 1994.
Den vollen Inhalt der Quelle findenRekola, Katri. Product-centric service development: The development process, tools, and methods. Vaasa: University of Vaasa, 2006.
Den vollen Inhalt der Quelle findenManninen, Ari. Palveluja vai byrokratiaa?: Suomen kunnallishallinto sotien jälkeen. Helsinki: Edita, 2010.
Den vollen Inhalt der Quelle findenKaunisto, Timo. Reilun pelin rakentaja: Kohti vihreää vallankumousta. [Laitila]: Viestintä Tuulihaukka, 2010.
Den vollen Inhalt der Quelle findenHadley, Chase James. Viimeinen palvelus. Hyvinkää: Book Studio, 1990.
Den vollen Inhalt der Quelle findenBerichte der Organisationen zum Thema "Palvelut"
Lindberg, Lars. Vammaisten henkilöiden yksilöllinen tuki ja palvelut – malleja Pohjoismaissa. Nordens välfärdscenter, November 2021. http://dx.doi.org/10.52746/dciy2946.
Der volle Inhalt der QuelleVenäläinen, Ari, Sanna Luhtala, Mikko Laapas, Otto Hyvärinen, Hilppa Gregow, Mikko Strahlendorff, Mikko Peltoniemi et al. Sää- ja ilmastotiedot sekä uudet palvelut auttavat metsäbiotaloutta sopeutumaan ilmastonmuutokseen. Finnish Meteorological Institute, Januar 2021. http://dx.doi.org/10.35614/isbn.9789523361317.
Der volle Inhalt der Quelle