Auswahl der wissenschaftlichen Literatur zum Thema „På arbetsmarknaden“
Geben Sie eine Quelle nach APA, MLA, Chicago, Harvard und anderen Zitierweisen an
Inhaltsverzeichnis
Machen Sie sich mit den Listen der aktuellen Artikel, Bücher, Dissertationen, Berichten und anderer wissenschaftlichen Quellen zum Thema "På arbetsmarknaden" bekannt.
Neben jedem Werk im Literaturverzeichnis ist die Option "Zur Bibliographie hinzufügen" verfügbar. Nutzen Sie sie, wird Ihre bibliographische Angabe des gewählten Werkes nach der nötigen Zitierweise (APA, MLA, Harvard, Chicago, Vancouver usw.) automatisch gestaltet.
Sie können auch den vollen Text der wissenschaftlichen Publikation im PDF-Format herunterladen und eine Online-Annotation der Arbeit lesen, wenn die relevanten Parameter in den Metadaten verfügbar sind.
Zeitschriftenartikel zum Thema "På arbetsmarknaden"
Löfström, Åsa. „Ekonomisk könsdiskriminering på arbetsmarknaden En teoriöversikt“. Tidskrift för genusvetenskap 8, Nr. 1 (23.06.2022): 66–72. http://dx.doi.org/10.55870/tgv.v8i1.5476.
Der volle Inhalt der QuelleCarlsen, Solveig, und Lise Drewes Nielsen. „Kvinnliga företagare - varför det?“ Tidskrift för genusvetenskap 9, Nr. 1 (23.06.2022): 16–25. http://dx.doi.org/10.55870/tgv.v9i1.5404.
Der volle Inhalt der QuelleQvist, Gunnar. „Om periodindelningen i kvinnohistorien“. Tidskrift för genusvetenskap 1, Nr. 1 (28.06.2022): 45–52. http://dx.doi.org/10.55870/tgv.v1i1.6037.
Der volle Inhalt der QuelleKatz, Katarina. „Transitionsekonomierna och kvinnoarbetet. Könsperspektiv på den ryska arbetsmarknaden“. Tidskrift för genusvetenskap 22, Nr. 3-4 (16.06.2022): 57–77. http://dx.doi.org/10.55870/tgv.v22i3-4.4273.
Der volle Inhalt der QuelleNermo, Magnus. „Hundra år av könssegregering på den svenska arbetsmarknaden“. Sociologisk Forskning 37, Nr. 2 (01.04.2000): 35–65. http://dx.doi.org/10.37062/sf.37.19476.
Der volle Inhalt der QuelleSundin, Elisabeth. „Osynliggörandet av kvinnor - exemplet företagare“. Tidskrift för genusvetenskap 9, Nr. 1 (23.06.2022): 3–15. http://dx.doi.org/10.55870/tgv.v9i1.5401.
Der volle Inhalt der QuelleFriberg, Torbjørn. „Universitetslärares nya sociala villkor på svensk arbetsmarknad“. Tidsskrift for Arbejdsliv 17, Nr. 4 (01.12.2015): 40–52. http://dx.doi.org/10.7146/tfa.v17i4.109005.
Der volle Inhalt der QuelleHertzberg, Fredrik. „Formaliserade möten, tidigarelagda val. Reflektioner kring gymnasieutredningens syn på övergång från skola till arbetsmarknad“. Utbildning & Demokrati – tidskrift för didaktik och utbildningspolitk 17, Nr. 1 (01.01.2008): 53–74. http://dx.doi.org/10.48059/uod.v17i1.872.
Der volle Inhalt der QuelleVesterberg, Viktor. „Lärande för inkludering i arbetsliv och samhälle“. Pedagogisk forskning i Sverige 29, Nr. 1-2 (05.06.2024): 157–80. http://dx.doi.org/10.15626/pfs29.0102.07.
Der volle Inhalt der QuelleArvidsson, Jessica, Carin Staland-Nyman, Stephen Wildén und Magnus Tideman. „Sysselsättning för unga med intellektuell funktionsnedsättning“. Socialvetenskaplig tidskrift 27, Nr. 1 (21.12.2020): 25–49. http://dx.doi.org/10.3384/svt.2020.27.1.3411.
Der volle Inhalt der QuelleDissertationen zum Thema "På arbetsmarknaden"
Kunstek, Fanni. „(O) Synliga på arbetsmarknaden "Invandrarkvinnors" inträde på den svenska arbetsmarknaden“. Thesis, Malmö högskola, Lärarutbildningen (LUT), 2009. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:mau:diva-31404.
Der volle Inhalt der QuelleLarsson, Lina, und Catrin Österlind. „Lokal identitet på arbetsmarknaden“. Thesis, Halmstad University, School of Social and Health Sciences (HOS), 2008. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hh:diva-1279.
Der volle Inhalt der QuelleThis thesis deals with local identity and the workplace. We have taken part of stories dealing with local identity and the workplace, by using a qualitative method. We interviewed eleven men working at the same company. The group contained of men from urban areas as well as rural areas. The data from our interviews have been applied to theories of local identity and social theories by sociologists such as Durkheim, Simmel and Tönnies.
We asked questions regarding local identity and its influence in the workplace. We found our respondents expressing a sense of home and local identity, however it was not a decisive aspect in the recruitment process.
Magnusson, Julia. „Åldersdiskrimineringsskyddets ställning på arbetsmarknaden“. Thesis, Linnéuniversitetet, Institutionen för ekonomistyrning och logistik (ELO), 2016. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:lnu:diva-51475.
Der volle Inhalt der QuelleUppsatsen bygger på en hypotes om att ålder intar en svagare ställning på arbetsmarknaden i jämförelse med övriga diskrimineringsgrunder eftersom att det i större utsträckning finns lagregleringar som berättigar särbehandling på grund av ålder. I syfte att utröna regleringens bakomliggande syften och användning samt belysa hur den kan påverka yngre arbetstagare har en rättsvetenskaplig metod med grund i arbetsrättsliga rättskällor tillämpats. Utredning och analys belyser de utrymmen för berättigad särbehandling samt de möjligheter till aktiva åtgärder som klargörs i såväl nationell som EU-lagstiftning och exemplifierar möjliga konsekvenser. Granskningen är till viss del baserad på jämförelser mellan olika kollektivavtal och två undersökningsområden, 67-årsregeln och semesterförmåner, används i ett illustrerande syfte. Analysen visar på att undantagen inte nödvändigtvis underminerar åldersdiskrimineringsskyddet, men att det finns risk för att de används trots att syfte och åtgärder kan ifrågasättas. I kombination med avsaknaden av krav på aktiva åtgärder innebär det att den inledande hypotesen kan anses som bekräftad vilket riskerar att påverka yngre arbetstagare på ett negativt sätt.
Leo, AnnaJohanna, und Eleonora Toth. „Lågutbildades etablering på arbetsmarknaden“. Thesis, Malmö universitet, Fakulteten för lärande och samhälle (LS), 2020. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:mau:diva-31416.
Der volle Inhalt der QuelleSvensson, Cecilia, und Emma Rothoff. „Etableringsuppdraget : Flyktingars etablering på arbetsmarknaden“. Thesis, Mittuniversitetet, Avdelningen för hälsovetenskap, 2018. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:miun:diva-32700.
Der volle Inhalt der QuelleHagnestad, Disa. „Principalansvar på den moderna arbetsmarknaden“. Thesis, Örebro universitet, Institutionen för juridik, psykologi och socialt arbete, 2021. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:oru:diva-94617.
Der volle Inhalt der QuelleKristiansson, Tove, und Sara Högberg. „Från utbildning till arbetsmarknad – Vilka krav ställer arbetsmarknaden på ekonomer i Västerås?“ Thesis, Mälardalen University, School of Sustainable Development of Society and Technology, 2008. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:mdh:diva-828.
Der volle Inhalt der QuelleProblem:
Författarna anser att ekonomistudenterna bör få kännedom om vilka krav som kommer att ställas på dem efter avslutade studier. De bör även få kännedom om Bolognaprocessens inverkan på utbildningsstrukturen och om det kommer att förändra arbetsmarknadens krav på ekonomer.
Syfte:
Syftet med denna kandidatuppsats är att övergripande beskriva Bolognaprocessens inverkan på Högskoleverket, den svenska högskolan och ekonomiutbildningen samt att beskriva arbetsmarknaden och dess krav på ekonomer i Västerås.
Metod:
En kvalitativ fallstudie har genomförts som bygger på sekundärdata samt fyra intervjuer med personer som författarna anser har bra inblick i ekonomiutbildningen och arbetsmarknaden för ekonomer.
Slutsats:
Bolognaprocessens inflytande över Högskoleverket, den svenska högskolan och ekonomiutbildningen verkar inte ha någon större inverkan på arbetsmarknadens krav på ekonomer i Västerås. Arbetsmarknaden i Västerås är ljus för ekonomer idag. I framtiden finns det dock risk för ett överskott på ekonomer. Erfarenhet är det mest kvalificerande hos en arbetssökande ekonom.
Problem:
The authors of this thesis consider that students of economic ought to gain knowledge of which demands the labour market makes on economists after finishing their education. They should also gain knowledge of the change in education due to the process of Bologna and the effect it will have on the labour market demands on economists.
Purpose:
The purpose of this thesis is to describe the process of Bologna and its influence on Högskoleverket, the Swedish university and the economic education. The purpose is also to describe the labour market for economists in Västerås and to examine which demands the labour market makes on economists.
Method:
The thesis is built on a qualitative approach, with secondary information and on interviews made with four persons who the authors consider to have good knowledge of the economic education and the labour market for economists.
Conclusion:
The influence that the process of Bologna has on Högskoleverket, the university and the economic education does not seem to have any essential effect on the labour market demands on economists in Västerås. The labour market in Västerås for economists looks bright today, but in the future there is a chance of a surplus amongst economists. Experience seems to be the most important qualification for an economist applying for work.
Moberg, Mia, und Hilda Sandberg. „Attraktivitet på arbetsmarknaden : en kvalitativ studie om hur attraktiva före detta revisorsassistenter är på arbetsmarknaden“. Thesis, Högskolan Kristianstad, Fakulteten för ekonomi, 2020. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hkr:diva-21177.
Der volle Inhalt der QuelleFärggren, Susanne, und Alexander Pontikis. „Beror den ökade ungdomsarbetslösheten på matchningsineffektiviteter på arbetsmarknaden?“ Thesis, Södertörn University College, School of Social Sciences, 2006. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:sh:diva-935.
Der volle Inhalt der QuelleBakgrund: Ungdomsarbetslösheten har blivit ett allt mer uppmärksammat problem under senare tid. Vissa hävdar att en av orsakerna är mismatch på arbetsmarknaden, dvs. att arbetssökande och lediga jobb inte hittar varandra. Denna utsaga intresserade oss och ligger till grund för vår valda frågeställning. Dessutom har vi under de senaste två åren sett tecken på en konjunkturuppgång men samtidigt en eftersläpning i sysselsättningen, däribland ungdomar.
Syfte: Syftet med denna uppsats är om man kan förklara den ökade ungdomsarbetslösheten under åren 2001-2005 med hjälp av att studera matchningsineffektiviteter på arbetsmarknaden.
Metod: Detta gör vi med hjälp av att data över vakanser och arbetslöshet i åldrarna 20-24. Dessa använder vi som underlag när vi skall skatta den s.k. Beveridgekurvan som vi använder oss av som teoretisk referensram. Denna kurva studerar sambandet mellan vakanser och arbetslöshet. Utifrån denna studerar vi hur antalet vakanser påverkar arbetslösheten. Gör den inte det så har vi en förändring av sambanden mellan vakanser och arbetslösa som kan tolkas som matchningsineffektiviteter på arbetsmarknaden mellan våra två tidsperioder. Vi har också en jämförelsegrupp: arbetslösa i åldrarna 25-44 för att titta på relativa skillnader mellan båda grupperna gällande relativlöner. Vi har även valt studera data på utbildningsnivån hos ungdomar. Vi har även reflekterat över lagstiftningens påverkan.
Resultat: Vi har observerat en ökad mismatch i perioden 2001-2005 jämfört med 1992-2000 bland ungdomar i åldrarna 20-24 år. Bland de vuxna gruppen i åldrarna 25-44 år har vi sett en förbättrad matchning i samma jämförande perioder.
Slutsatser: Den viktigaste slutsatsen är att de ökade matchningsineffektiviteterna på arbetsmarknaden kan hjälpa till att förklara den senaste tidens (2001-2005) ökade ungdomsarbetslöshet. Vi kan dock inte helt och hållet säkerställa överförbarheten i dessa resultat då vi har problem i vårt dataunderlag.
Lagstiftningar som medför mindre flexibla anställningsformer kan också hjälpa till att förklara eftersläpningarna under konjunkturcyklerna.
Löfvenius, Linda. „Funktionshindrad på arbetsmarknaden? En kvalitativ textanalys av hur föreställningar om förhållandet till arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning framställs i den svenska funktionshinderspolitiken“. Thesis, Linnéuniversitetet, Institutionen för statsvetenskap (ST), 2015. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:lnu:diva-45412.
Der volle Inhalt der QuelleBücher zum Thema "På arbetsmarknaden"
centralbyrån, Sweden Statistiska, Hrsg. Utbytbarhet på arbetsmarknaden: Yrken och löner för olika utbildningsgrupper. [Stockholm]: Statistiska centralbyrån, 2000.
Den vollen Inhalt der Quelle findenKarlson, Nils. En ny svensk modell: Vägval på arbetsmarknaden : sönderfall, omreglering, avreglering eller modernisering? Stockholm: Norstedts akademiska förlag, 2008.
Den vollen Inhalt der Quelle findenBoréus, Kristina. Spjälorna i buren: En arbetsplatsstudie av ojämlikhet mellan kvinnor och män, invandrade och infödda. Lund: Studentlitteratur, 2010.
Den vollen Inhalt der Quelle findenLönnroos, Lisa Tönnes, und Anna-Karin Gustafsson. Nyanlända kvinnors etablering: En komparativ studie av nyanlända kvinnors etablering på arbetsmarknaden i Norden och de etableringspolitiska insatserna. Copenhagen: Nordic Council of Ministers, 2018. http://dx.doi.org/10.6027/tn2018-520.
Der volle Inhalt der QuelleJohansson, Jesper. "Så gör vi inte här i Sverige. Vi brukar göra så här.": Retorik och praktik i LO:s invandrarpolitik 1945-1981. Växjö: Växjö University Press, 2008.
Den vollen Inhalt der Quelle findenBernhardtz, Victor. Skitliv: Ungas villkor på en förändrad arbetsmarknad. Stockholm: Atlas, 2012.
Den vollen Inhalt der Quelle findenRatio und Staten och arbetsmarknaden - om konfliktregler och utvecklingskraft (projekt), Hrsg. Arbetsmarknadens karteller: Nya perspektiv på det svenska kollektivavtalssystemets historia. Stockholm: Norstedts akademiska förlag, 2008.
Den vollen Inhalt der Quelle findenEriksson, Ylva Ulfsdotter. Yrke, status & genus: En sociologisk studie om yrken på en segregerad arbetsmarknad. Göteborg: Göteborg University, Department of Sociology, 2006.
Den vollen Inhalt der Quelle finden1944-, Afshar Haleh, und Maynard Mary 1950-, Hrsg. The dynamics of "race" and gender: Some feminist interventions. London: Taylor & Francis, 1994.
Den vollen Inhalt der Quelle findenLockout, strejk och blockad: En strategisk analys av konfliktvapnen på den svenska arbetsmarknaden. Stockholm: Ratio, 2006.
Den vollen Inhalt der Quelle findenBerichte der Organisationen zum Thema "På arbetsmarknaden"
Norlén, Gustaf, und Oskar Penje. Demografi och kompetensförsörjning i gränsområdet Innlandet-Dalarna-Värmland. Nordregio, Oktober 2023. http://dx.doi.org/10.6027/r2023:121403-2503.
Der volle Inhalt der QuelleSjöland Kozlovic, Martina, und Morten Frisch. Etableringshinder, diskriminering och missgynnande: En litteraturöversikt över samband mellan etablering på hyresbostadsmarknaden och arbetsmarknaden. Malmö University, 2021. http://dx.doi.org/10.24834/isbn.9789178770953.
Der volle Inhalt der QuelleLöfving, Linnea, Anna Lundgren, Jukka Teräs und Eeva Turunen. Ålands strukturfondsprogram 2014-2020: Utvärderarnas slutrapport per 13.12.2022. Nordregio, Januar 2023. http://dx.doi.org/10.6027/r2023:1.1403-2503.
Der volle Inhalt der QuelleBerlina, Anna, und Alix Vuithier. Svensk-norskt samarbete: viktiga utmaningar och framtida möjligheter. Nordregio, März 2024. http://dx.doi.org/10.6027/r2024:21403-2503.
Der volle Inhalt der Quelle