Auswahl der wissenschaftlichen Literatur zum Thema „Licentiatavhandlingar“
Geben Sie eine Quelle nach APA, MLA, Chicago, Harvard und anderen Zitierweisen an
Inhaltsverzeichnis
Machen Sie sich mit den Listen der aktuellen Artikel, Bücher, Dissertationen, Berichten und anderer wissenschaftlichen Quellen zum Thema "Licentiatavhandlingar" bekannt.
Neben jedem Werk im Literaturverzeichnis ist die Option "Zur Bibliographie hinzufügen" verfügbar. Nutzen Sie sie, wird Ihre bibliographische Angabe des gewählten Werkes nach der nötigen Zitierweise (APA, MLA, Harvard, Chicago, Vancouver usw.) automatisch gestaltet.
Sie können auch den vollen Text der wissenschaftlichen Publikation im PDF-Format herunterladen und eine Online-Annotation der Arbeit lesen, wenn die relevanten Parameter in den Metadaten verfügbar sind.
Zeitschriftenartikel zum Thema "Licentiatavhandlingar"
Brodin, Eva M., und Anders Sonesson. „Forskning om svensk forskarutbildning åren 2000–2020“. Högre utbildning 12, Nr. 2 (2022): 78. http://dx.doi.org/10.23865/hu.v12.3528.
Der volle Inhalt der QuelleBjörkman, Börje. „Nytt i institutionens skriftserier“. HumaNetten, Nr. 20 (27.11.2015): 48–51. http://dx.doi.org/10.15626/hn.20072006.
Der volle Inhalt der QuelleHägerdal, Hans. „Notiser från institutionerna för Språk och litteratur (SoL) och Kulturvetenskaper (KV)“. HumaNetten, Nr. 26 (27.11.2015): 36–38. http://dx.doi.org/10.15626/hn.20102605.
Der volle Inhalt der QuelleBjörkman, Börje. „Nytt i institutionens skriftserier“. HumaNetten, Nr. 21 (27.11.2015): 20. http://dx.doi.org/10.15626/hn.20082104.
Der volle Inhalt der QuelleNiemi, Anne Maria. „På jakt efter förståelse“. Budkavlen 84 (13.06.2023): 7–11. http://dx.doi.org/10.37447/bk.130505.
Der volle Inhalt der QuelleDissertationen zum Thema "Licentiatavhandlingar"
Gustafsson, Barbro. „Naturvetenskaplig utbildning för demokrati och hållbar utveckling : licentiatavhandling i Naturvetenskap med utbildningsvetenskaplig inriktning“. Licentiate thesis, University of Kalmar, School of Pure and Applied Natural Sciences, 2007. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hik:diva-28.
Der volle Inhalt der QuelleThis licentiate dissertation is about the democratic aspects of science education. 264 student teachers provided their written reflections on various arguments for scientific knowledge and literacy, often situating these in relation to their own school experiences. Many of them believe that scientific literacy is necessary, particularly for dealing with social issues related to nature and the environment. Also, many of them have missed - and are now requesting - democratic arguments in science education, describing current methods of science education as difficult, boring, and old-fashioned. They are surprised to see that scientific literacy and education can be motivated for democratic purposes, but they also report experiencing a clash between democracy and science with regard to both content and educational methods.
The lack of democracy aspects in science education and the contrast between subject matter and democracy form the starting point of this project, which problematises the relationship between teachers' two main tasks: teaching subject matter and fostering democratic citizens. Supported by socio-cultural perspectives on learning as well as research into the importance of dialogue for education in both subject matter and democratic competence, I propose that dialogue-based efforts could help bridge the gap between subject matter and democracy in science education. By democracy, I primarily refer to deliberative processes in which participants engage in mutual communication to discover how well their own and others' arguments hold up when seen from a universal perspective. The idea that deliberative discussions are of both democratic and educational importance suggests that this type of dialogue can be seen as one possibility to integrate the teaching of subject matter and democratic competence.
I suggest that education for sustainable development is a conceivable way to integrate discussions about complex social issues and scientific facts. I also outline a possible teaching scenario in which pupils engage in deliberative discussions on a theme involving these areas.
Avhandlingen behandlar demokratiaspekten i naturvetenskaplig undervisning. 264 lärarstudenter har skriftligen reflekterat över olika argument för naturvetenskaplig kunskapsbildning, och då ofta satt dessa i relation till egna skolerfarenheter. Flertalet menar att naturvetenskapliga kunskaper är nödvändiga, framför allt för att hantera samhällsfrågor om natur och miljö. Många har saknat och efterfrågar demokratiargument i naturvetenskaplig ämnesundervisning, vilken de beskriver som svår, tråkig och omodern. De ser med förvåning att naturvetenskaplig kunskap kan motiveras av demokratiskäl, men de uttrycker att de snarast upplevt en motsättning mellan demokrati och naturvetenskap, vad gäller såväl innehåll som undervisningsformer.
De upplevda bristerna på demokratiaspekter och motsättningarna mellan ämne och demokrati i naturvetenskaplig undervisning blev utgångspunkt för det fortsatta arbetet, som belyser förhållandet mellan lärarens dubbla uppgift; ämnesuppdraget och demokratiuppdraget. Denna tudelade uppgift innebär, som jag ser det, att lärarstudenter bör träna möjliga vägar att förmedla och förankra samhällets och demokratins värdegrund inom ramen för sin ämnesdidaktiska utbildning.
Med stöd i sociokulturellt perspektiv på lärande samt forskning kring samtalets betydelse för såväl ämnesmässigt lärande som demokratisk utveckling föreslår jag samtalsinriktade ansatser för att överbrygga klyftan mellan ämne och demokrati i naturvetenskaplig undervisning. Med demokrati avser jag främst deliberativa processer där deltagarna i en ömsesidig kommunikation prövar hur långt egna och andras argument håller i ett universellt perspektiv. Tanken om det deliberativa samtalets såväl demokratiska som kunskapsutvecklande betydelse gör att sådana samtal kan ses som en möjlighet att i undervisningen integrera ämnesuppdraget med demokratiuppdraget.
Jag föreslår hållbar utveckling som ett tänkbart undervisningsområde för integrativa ansatser i form av samtal kring komplexa samhällsfrågor med naturvetenskapligt faktainnehåll. Jag skisserar även ett tänkt undervisningsscenario med deliberativa elevsamtal kring ett tema med sådant innehåll.
Gustafsson, Barbro. „Naturvetenskaplig utbildning för demokrati och hållbar utveckling : licentiatavhandling i naturvetenskap med utbildningsvetenskaplig inriktning /“. Kalmar : Naturvetenskapliga institutionen, Högskolan i Kalmar, 2007. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hik:diva-28.
Der volle Inhalt der QuelleBücher zum Thema "Licentiatavhandlingar"
Lindkvist, Julia. Att bygga kunskapsstaden: En studie av högskolornas framväxt i Stockholm 1850-1960. Stockholm: Avdelningen för teknik- och vetenskapshistoria, Kungliga Tekniska högskolan, 2008.
Den vollen Inhalt der Quelle finden