Dissertationen zum Thema „Arkeologit“
Geben Sie eine Quelle nach APA, MLA, Chicago, Harvard und anderen Zitierweisen an
Machen Sie sich mit Top-50 Dissertationen für die Forschung zum Thema "Arkeologit" bekannt.
Neben jedem Werk im Literaturverzeichnis ist die Option "Zur Bibliographie hinzufügen" verfügbar. Nutzen Sie sie, wird Ihre bibliographische Angabe des gewählten Werkes nach der nötigen Zitierweise (APA, MLA, Harvard, Chicago, Vancouver usw.) automatisch gestaltet.
Sie können auch den vollen Text der wissenschaftlichen Publikation im PDF-Format herunterladen und eine Online-Annotation der Arbeit lesen, wenn die relevanten Parameter in den Metadaten verfügbar sind.
Sehen Sie die Dissertationen für verschiedene Spezialgebieten durch und erstellen Sie Ihre Bibliographie auf korrekte Weise.
Sköld, Jenny. „Med örat mot jorden : Att kommunicera arkeologi och arkeologisk forskning“. Thesis, Uppsala universitet, Institutionen för arkeologi och antik historia, 2016. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:uu:diva-295828.
Der volle Inhalt der QuelleCastilla, Lisa. „Arkeologi, urfolk och rätten : En studie av relationen mellan arkeologi, arkeologer, urfolk och rättsprocesser i Sverige och Kanada“. Thesis, Uppsala universitet, Institutionen för arkeologi och antik historia, 2021. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:uu:diva-449588.
Der volle Inhalt der QuelleVallulv, Sophie. „Arkeologihund : En studie i experimentell arkeologi om möjligheten att använda hund som arkeologisk prospekteringsmetod för att lokalisera humanosteologiskt material“. Thesis, Linnéuniversitetet, Institutionen för kulturvetenskaper (KV), 2015. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:lnu:diva-44093.
Der volle Inhalt der QuelleDelic, Admira. „Forensisk arkeologi : Har forensisk arkeologi en framtid i Sverige?“ Thesis, University of Kalmar, School of Human Sciences, 2008. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hik:diva-295.
Der volle Inhalt der QuelleABSTRACT
Delic, Admira. 2007. Forensisk arkeologi: Har forensisk arkeologi en framtid i Sverige?
(Forensic archaeology: Is there a future for forensic archaeology in Sweden? C-uppsats i arkeologi. Högskolan i Kalmar ht 2007)
This paper is about what forensic archaeology means, how the work is done, what methods are used in a forensic investigation. It is discussed whether there is any difference between how archaeologists and forensic scientists work. Interviews with archaeologists, an osteologists and a forensic scientist are made in order to get a wider perspective of the subject.
Keywords: Sweden, Forensic archaeology, criminal science, ostoelogy, AFFA
Helles, Benjamin, und Sara Hedman. „Arkeologin i nyhetsmedierna“. Thesis, Stockholms universitet, Institutionen för journalistik, medier och kommunikation (JMK), 2011. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:su:diva-58909.
Der volle Inhalt der QuelleBorg, Julius. „Metalldetektorn som ett arkeologiskt redskap – ris eller ros? : En studie kring metalldetektorns bidrag till arkeologin med exempel från undersökningarna i Uppåkra och Gudme“. Thesis, Umeå universitet, Institutionen för idé- och samhällsstudier, 2018. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:umu:diva-152564.
Der volle Inhalt der QuelleOikarinen, T. (Teija). „Arkeologia digitaalisen aikakauden kynnyksellä“. Doctoral thesis, Oulun yliopisto, 2015. http://urn.fi/urn:isbn:9789526209746.
Der volle Inhalt der QuelleTiivistelmä Digitalisaatio muokkaa yhteiskuntaa ja tieteitä. Se tulee vaikuttamaan yhä kattavammin Suomen arkeologiaan ja kulttuuriperinnön säilyttämiseen aineistot ja työkäytännöt läpileikkaavana tekijänä. Väitöstutkimuksessa kartoitettiin globaalin ja suomalaisen arkeologian digitalisoitumisen nykytilaa ja ominaispiirteitä. Tutkimus on ensimmäinen arkeologian digitalisaatiota käsittelevä väitöskirja Suomessa. Arkeologian teknologisoituminen ja tietokoneistuminen on jatkunut jo vuosikymmeniä, mutta yleismaailmallisestikin tämä kehityskulku liitetään aiheen tiimoilta käytävässä arkeologisessa keskustelussa vain harvoin digitalisaatio-käsitteeseen. Tutkimuksessa arkeologiaa tarkastellaan tieteidenvälisen käsitteellisteoreettisen viitekehyksen kautta, mikä mahdollisti globaalin ja Suomen arkeologian digitalisoitumisen ominaispiirteiden vertailun. Tutkimuksessa kartoitettiin sekä tieteenaloille yhteisiä että arkeologian alalla todennettuja digitaalisia kehittämiskohteita. Arkeologiaa tutkittiin erilaisten aineistolähteitä ja esimerkkitapauksia hyödyntäen. Digitaalisiin kysymyksiin saadut vastaukset ja digitaaliset kehittämistarpeet ovat yleistettävissä koskemaan koko suomalaista arkeologiaa. Globaali arkeologian kehitys kohti digitalisaatiota tapahtuu sekä yleisen informaatioteknologisen kehityksen että tieteenalan sisäisen kehityksen ja muotoutuvien tarpeiden myötä. Digitalisaatioon liittyvät käsitteet ja paradigmat ovat osin tieteen sisäisiä ja jatkuvasti uudelleenmuotoutuvia. Teknologisoitumisen kehityskulku on arkeologian globaalilla tasolla epätasainen: on olemassa edelläkävijätahoja, jotka hyödyntävät uusimpia teknologioita. Edelläkävijät kehittävät parhaillaan vaihtelevan laajuisia, jopa valtioiden välisiä, digitaalisia infrastruktuureja. Tämä kehityskulku on eri tieteiden aloille yhteinen, ja se tunnistettiin tutkimuksen teon aikana vallitsevaksi trendiksi kansainvälisessä arkeologiassa. Kansainvälisesti arkeologiassa todennetut kehittämiskohteet eivät ole olleet juuri esillä Suomessa. Tärkeitä kehittämisen aihealueita ovat digitaalisuuteen liittyvät ohjeet ja käytännöt, digitaalisen aineistonhallinnan ja elinkaaren merkityksen ymmärtäminen, projekteille ja prosesseille suunnattujen digitalisoitumismahdollisuuksien luominen ja niiden hyödyntäminen sekä alkuperäisten dataoriginaalien saatavuuden kehittäminen
Njord-Westerling, Peter. „Arkeologi och den senmedeltida ödeläggelsen“. Thesis, Högskolan på Gotland, Institutionen för kultur, energi och miljö, 2011. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hgo:diva-1112.
Der volle Inhalt der QuelleBoström, Sebastian. „Kunskapsproduktion under Arkeologi E4 Uppland projektet“. Thesis, Uppsala universitet, Arkeologi, 2017. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:uu:diva-336627.
Der volle Inhalt der QuelleÖstrand, Anne. „Publik arkeologi från ett publikt perspektiv“. Thesis, Uppsala universitet, Arkeologi, 2019. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:uu:diva-389851.
Der volle Inhalt der QuelleLjunge, Magnus. „Att lyssna till det tysta : Fenomenologisk teori och hällbilder vid Motala ström“. Thesis, University of Kalmar, School of Human Sciences, 2007. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hik:diva-20.
Der volle Inhalt der QuelleThe survey takes its starting point in a critical evaluation of recent phenomenological approaches to rock art in landscape studies, foremost the works of Chris Tilley. The purpose is to present a phenomenological theory, based on the philosophy of Maurice Merleau-Ponty, which includes both motives, places and landscapes in a holistic interpretation. Bronze age rock art around Motala ström and the city of Norrköping is used to exemplify the theoretical discussion. When presenting the framework, emphasis is being laid on the bodily experience of rock art and place through the process of phenomenological intersubjectivity.
Andersson, Ulrika. „Informationsanskaffningsbeteenden hos oetablerade arkeologer“. Thesis, Högskolan i Borås, Institutionen Biblioteks- och informationsvetenskap / Bibliotekshögskolan, 2001. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hb:diva-20429.
Der volle Inhalt der QuelleUppsatsnivå: D
Wikström, Norma. „Natan Valmin : Arkeologi mellan vetenskap och litteratur“. Thesis, Uppsala universitet, Antikens kultur och samhällsliv, 2017. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:uu:diva-325652.
Der volle Inhalt der QuelleHardy, Jeremy. „Den förmedlande arkeologin : En turistled kring Lina myr?“ Thesis, Uppsala universitet, Arkeologi, 2017. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:uu:diva-325628.
Der volle Inhalt der QuelleI Tjelvars Fotspår
Sontberg, Frauke. „Att uppleva historia : eller publik arkeologi i Sydafrika“. Thesis, Linnéuniversitetet, Institutionen för kulturvetenskaper, KV, 2011. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:lnu:diva-17041.
Der volle Inhalt der QuelleRebecka, Engström. „Den arkeologiska kommunikationen och den privilegierade arkeologen“. Thesis, Uppsala universitet, Arkeologi, 2017. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:uu:diva-325105.
Der volle Inhalt der QuelleNilsson, Anna-Lena, und Pär Smårs. „ArkeoloGIS - ett kartverktyg för särskilda arkeologiska utredningar i Värmland“. Thesis, Karlstad University, Faculty of Social and Life Sciences, 2008. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:kau:diva-2154.
Der volle Inhalt der QuelleHuvudsyftet med projektet var från början att digitalisera och mata in data för särskilda arkeologiska utredningsområden, att skanna rapporter som hör till utredningarna och lagra rapporterna på ett sådant sätt att de blir tillgängliga direkt från ArcMap via hyperlänk. Syftet förändrades dock något med tiden så att det istället blev att skapa ett inmatningshjälpmedel i form av en applikation.
Arbetet med att skapa polygoner av utredningsområden grundar sig på så kallad skärmdigitalisering, och någon högre noggrannhet krävs alltså inte. Att koordinater och annan spatial information kan erhållas ur varje polygon får anses vara av mindre vikt i detta projekt. Geodatabasen som skapades i projektet består av en Feature Class, samt nio stycken så kallade Object Classes. För att begränsa möjligheten att mata in data på fler än ett sätt, har vi använt domännamn i geodatabasen. Det får plats mycket information på ett litet utrymme, samt att inmatning av felaktiga ord i databasen effektivt begränsas, eftersom det enbart går att välja bland dessa ord när information matas in som hör till en nyskapad polygon.
En applikation skapades i VBA där ett antal formulär används för inmatning av data till geodatabasen. Applikationen möjliggör inte bara ett förenklat inmatningssätt, den gör också att ajourhållning blir enklare och säkrare.
The main purpose for this project was originally to digitize and enter data for Specific Archeological Research Areas, and to scan the reports that refers to the field investigations and to store those reports in such a way that they are accessible directly from within ArcMap through its hyperlink system. The purpose changed over time, however, so that its main goal was to create an entry aid in the form of an application.
The creation of polygons of the research areas is based on so-called "on-screen digitizing," therefore higher accuracy is not necessary. Even though coordinates and other spatial information can be extracted from each polygon, this information has to be considered of lesser value in this project. The geodatabase which was created within the project consists of a Feature Class, and nine so-called Object Classes. In order to minimize the possibility to enter data in more than one way, we have utilized domain names in the geodatabase. Using domain names, lots of information can be entered in a limited storage space and entering data wrongfully is thereby effectively prohibited, because it is only possible to choose from a certain amount of words when the information is entered for a newly created polygon.
An application was created using VBA in which a set of forms are used for entering data into the geodatabase. The application not only makes it easier to enter data, it also makes database maintenance easier and more secure.
Bågenholm, Gösta. „Arkeologi och språk i Norra Östersjöområdet : en kritisk genomgång av de senaste årens försök att finna synteser mellan historisk lingvistik och arkeologi /“. Göteborg : Göteborg archaeological thesis, 1999. http://catalogue.bnf.fr/ark:/12148/cb37675240t.
Der volle Inhalt der QuelleWinbäck, Ulrika. „Det digitala språnget : Om arkeologins digitalisering“. Thesis, Uppsala universitet, Arkeologi, 2021. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:uu:diva-455269.
Der volle Inhalt der QuelleMarcus, Sjöman. „Arkeologins visuella gestaltning i lokala dagstidningar“. Thesis, Uppsala universitet, Arkeologi, 2017. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:uu:diva-323918.
Der volle Inhalt der QuelleBågenholm, Gösta. „Etnicitet som problem i arkeologisk forskning“. Göteborg : Göteborg universitet, institutionen för arkeologi, 1996. http://books.google.com/books?id=1jhmAAAAMAAJ.
Der volle Inhalt der QuelleEngström, Elin. „Eketorps veckningar : Hur arkeologi formar tid, rum och kön“. Doctoral thesis, Stockholms universitet, Institutionen för arkeologi och antikens kultur, 2015. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:su:diva-116288.
Der volle Inhalt der QuelleBacklund, Cecilia. „Att klassificera arkeologi : En komparativ studie av tre klassifikationssystem“. Thesis, Högskolan i Borås, Institutionen Biblioteks- och informationsvetenskap / Bibliotekshögskolan, 2004. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hb:diva-16476.
Der volle Inhalt der QuelleUppsatsnivå: D
Lindeborg, Emma. „Förmedling av arkeologi till barn : Om olika publika insatser“. Thesis, Linnéuniversitetet, Institutionen för kulturvetenskaper (KV), 2016. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:lnu:diva-49014.
Der volle Inhalt der QuelleLindboe, Karin Kaldhussæter. „Arkeologi på molekylnivå : Lipidanalyser av 8 keramikkskår fra Logården“. Thesis, Stockholms universitet, Arkeologiska forskningslaboratoriet, 2014. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:su:diva-129535.
Der volle Inhalt der QuelleEriksson, Persson Bianca. „En framtid utan dåtid : En studie av forskning kring förstörelse av kulturarv“. Thesis, Umeå universitet, Institutionen för idé- och samhällsstudier, 2018. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:umu:diva-154379.
Der volle Inhalt der QuelleDaudi, Aurélien. „En arkeologisk diskursanalys om doping inom idrott“. Thesis, Malmö universitet, Fakulteten för lärande och samhälle (LS), 2018. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:mau:diva-30629.
Der volle Inhalt der QuelleDoping has been a part of sports and the life of the competing man for as long as they have existed, and even before that. It began as a means to improve physical prowess in combat-oriented situations and sometimes it was used for ritual purposes. Since the dawn of sports as we know them, dating back to the ancient Greeks, different methods akin to what we today would describe as doping were used. In the Olympic games people would openly do whatever they could think of to increase their chances of winning. There were no regulations against it, and it was not considered in any way to be cheating or in any other way a violation of the rules. These ideas remained more or less unchanged until the middle of the twentieth century.From this we can derive a logic that governs the use of doping supplements and its methods. During the twentieth century the discourse on doping underwent substantial developments following the development of society and the professionalization of sports, and thus the logic changed.The aim of this study is to problematize the phenomena of doping in sports, to examine its conditions of emergence, the forces that regulate it and through which it becomes normalized. This is accomplished through the use of a discourse analysis inspired primarily by Foucault and his concepts and thoughts surrounding genealogy, archaeology and the discursive formation of discourses. The empirical data constitutes various historical overviews and accounts of the history of doping and that of sports. The result of the discourse analysis shows a clear path across which the discourse of doping has evolved over the years. Certain key moments in the history of doping such as fatalities and discontinuities in the discourse that contributed to the development of the minds of people surrounding the subject are highlighted and discussed. It is clear that the discourse on doping and the way we view the phenomena today are merely the result of a complex interaction of ideas and discourses that have produced the reality to which we all now subscribe. It appears to be something that, given different circumstances, could very well have been perceived quite differently today.
Wallerius, Adam. „Arkeologi vs. Kulturgeografi : en studie om äldre järnåldern på Gotland“. Thesis, Gotland University, Department of Archeology and Osteology, 2009. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hgo:diva-206.
Der volle Inhalt der QuelleThis thesis discusses the differences between how archaeologists and cultural geographerdescribe the early Iron Age on Gotland. What objects, phenomenon and arguments do theyuse to describe this period. Four publications have been analysed in this study, two written byarchaeologists, two by geographers.The differences in how they describe the period in question are significant. Both disciplinesgive a very fragmentary description of the older Iron Age in Gotland.
Asplund, Mattias. „Den arkeologiska domänen. Cociteringsanalys av svensk arkeologi ur domänalytiskt perspektiv“. Thesis, Uppsala University, Department of ALM, 2005. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:uu:diva-101705.
Der volle Inhalt der QuelleLandgren, Peter. „Den tredimensionella arkeologin : En studie om 3D-modellernas betydelse i fältet“. Thesis, Umeå universitet, Institutionen för idé- och samhällsstudier, 2020. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:umu:diva-173368.
Der volle Inhalt der QuelleMagnusson, Karlsson Malena. „En fornälskares utgrävningar. : En studie av den tidiga arkeologin i Sverige“. Thesis, Uppsala universitet, Institutionen för arkeologi och antik historia, 2017. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:uu:diva-323923.
Der volle Inhalt der QuelleWennerström, Ulrika. „Järnets introduktion i Skandinavien : -I ett arkeologiskt perspektiv“. Thesis, University of Kalmar, School of Human Sciences, 2008. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hik:diva-215.
Der volle Inhalt der QuelleThe views on and the knowledge of the introduction of iron to Scandinavia have change by the history of archaeology. The results and discussions are put in the context of time and how that time is reflected in their work and texts. This limits that scholars put up to orientate themselves conceal the complex reality. The limits are changing all the time and is dependent of time and person.
Jibbefors, Tony. „Kritpipor, tobak och Västergarn : historik och arkeologisk funktion“. Thesis, Högskolan på Gotland, Institutionen för kultur, energi och miljö, 2013. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hgo:diva-1931.
Der volle Inhalt der QuelleGood, Fredrik. „Mellan två kulturer : Fem forskare i arkeologi om inställning till vetenskaplig tidskriftspublicering“. Thesis, Högskolan i Borås, Institutionen Biblioteks- och informationsvetenskap / Bibliotekshögskolan, 2012. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hb:diva-16328.
Der volle Inhalt der QuelleProgram: Bibliotekarie
Ekstedt, Julia. „Genus och arkeologi- en studie av forskning med fokus på vikingatida kvinnor“. Thesis, Uppsala universitet, Institutionen för arkeologi och antik historia, 2017. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:uu:diva-323823.
Der volle Inhalt der QuelleOkkonen, J. (Jari). „Jättiläisen hautoja ja hirveitä kiviröykkiöitä — Pohjanmaan muinaisten kivirakennelmien arkeologiaa“. Doctoral thesis, University of Oulu, 2003. http://urn.fi/urn:isbn:951427170X.
Der volle Inhalt der QuelleTiivistelmä Tutkimukseni aiheena ovat Keski- ja Pohjois-Pohjanmaan rannikon esihistorialliset kiinteiksi muinaisjäännöksiksi luokiteltavat kivirakennelmat. Kohteissa olevien rakennelmien muoto, sijoittuminen ympäristöön ja suhde eri muinaisrantapintoihin ovat työn keskeisiä teemoja. Kohteita ryhmitellään rakennelmien muodon, kombinaation ja topografisten piirteiden perusteella. Tarkastelussa ovat sekä rakennelmien käyttötarkoitus että kulttuurinen konteksti. Röykkiöiden ja kivirakennelmien ajoitusta hahmotellaan rannansiirtymiskronologialla. Lisäksi tutkimuksessa esitetään tulkinta tutkimusalueen kivikauden ja varhaismetallikauden yhteisöjen sosiaalisesta rakenteesta. Kohteiden paikkatiedot on koottu sekä maastokäynneillä että arkistolähteistä. Kerätyn aineiston tarkastelu tapahtuu kahdella tasolla. Röykkiöitä, asuinpaikkoja ja jätinkirkkoja tarkastellaan laajan osan Pohjanmaata kattavalla tutkimusalueella. Toinen taso on maantieteellisesti suppeampi, mutta aineistoltaan laajempi. Siinä tarkastellaan kaikkia kivirakennelmatyyppejä kahdella rajatulla tutkimusalueella Keski- ja Pohjois-Pohjanmaalla. Pohjanmaan tutkimusalueen aineisto koostuu 444:stä röykkiökohteesta, joissa on yhteensä 1133 röykkiötä. Tämän lisäksi tutkimusta varten kerättiin sijainti- ja ominaisuustiedot 34:stä jätinkirkosta ja 1191:stä muusta kiinteästä muinaisjäännöksestä. Aineiston topografisessa analyysissä tarkastellaan röykkiökohteiden sijaintikorkeutta ja sijoittumista eri muinaisrantavyöhykkeille. Kohteiden suhdetta toisiinsa ja muihin muinaisjäännöskohteisiin käsitellään lähimpään naapuruuteen perustuvassa analyysissä. Lisäksi kohteiden hierarkiaa selvitetään arvo-koko-analyysillä. Muinaisjäännöskohteiden tarkasteleminen suhteessa eri muinaisrantoihin toteutettiin GIS-paikkatietosovelluksen ja korjatun yleistetyn korkeusmallin avulla hahmottelemalla yhdeksän muinaista rantavyöhykettä. Oletuksena on, että vyöhykkeillä sijaitsevat kohteet ovat olleet merenrantasidonnaisia. Röykkiöiden rakentaminen Pohjanmaalla alkaa noin 3000-2500 eKr., ja traditio liittyy keskineoliittiseen "jättiläiskirkkokulttuuriin", kuten Aarne Europaeus vuonna 1925 kirjoittamassaan artikkelissa otaksui. Röykkiöiden määrän nousu kivikauden muinaisrantavyöhykkeillä näyttäisi liittyvän asumuspainanteiden, asuinpaikkapintojen ja jätinkirkkojen määrän nousuun. Kehityksen taustalla on rannikon metsästäjä-keräilijä-yhteisöjen sosiaalisten rakenteiden muutos. Kivikauden loppu ja varhaismetallikausi merkitsevät muutosta kohti yksinkertaisempia sosiaalisia rakenteita. Röykkiöiden rakentamisen perinne jatkui Pohjanmaalla kivikaudelta varhaismetallikaudelle, mutta rakentamisen takana ollut ideologia muuttui. Röykkiöiden määrä nousee yhdessä keittokuoppien määrän kanssa rautakauden alussa 500 eKr. tienoilla uudestaan. Mutta huippukausi jää lyhyeksi, sillä röykkiökohteiden ja muidenkin muinaisjäännösten määrät laskevat tämän jälkeen nopeasti ja lopullisesti
Svensson, Emma. „Skogens värdefulla innehåll : En arkeologisk studie om okända kulturlämningar“. Thesis, Uppsala universitet, Institutionen för arkeologi och antik historia, 2021. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:uu:diva-446370.
Der volle Inhalt der QuelleJohansson, Mattias. „Arkeologin i regimens tjänst : Ahnenerbes verksamhet, historiebruk och vetenskap under det Tredje riket“. Thesis, Högskolan på Gotland, Avdelningen för Arkeologi och osteologi, 2009. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hgo:diva-295.
Der volle Inhalt der QuelleIn order to study how science and archeology was exploited for political means during the Third Reich this thesis investigates the scientific institute Ahnenerbe, founded in 1935. The thesis is built up as a literature study combining literature sources from the time of the eventas well as research done around Ahnenerbe after the war.
The purpose of the thesis is to examine the official and unofficial purposes of the organisation. It investigates how scholars viewed Ahnenerbe at the time, and after the war. It further examines the scientific value of the material published by the organisation, where there is a specific focus on the material covering Germanic Männerbunds.
Lindmark, Gudrun. „Ska vi bygga forntid? : arkeologers åsikter om experimentell arkeologi och möjlighet till förmedling“. Thesis, Gotland University, Institutionen för kultur, energi och miljö, 2010. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hgo:diva-580.
Der volle Inhalt der QuelleThis essay discusses different opinions about experimental archaeology. To start with literature was examined and a questionnaire was sent out to students and working archaeologists. The possibility for experiments to mediate archaeology to people without an education in archaeology is lifted and is also mentioned in the questionnaire. In the discussion part of the essay the results from the questionnaire and the literature are used to see what opinions are the strongest. The mediating is also discussed and the result is compiled in the conclusion. There are different opinions about experimental archaeology, but no prominent difference between what students and archaeologists answered. It is possible to see different opinions in the literature, but concerning the mediating most of the writers agree that the experimental archaeology is a good method to communicate with the laymen.
Halvadzic, Sanna. „Etik inom arkeologi : Behandlingen av mänskliga kvarlevor med jämförelser mellan Sverige och USA“. Thesis, Linnéuniversitetet, Institutionen för kulturvetenskaper (KV), 2016. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:lnu:diva-48760.
Der volle Inhalt der QuelleOttosson, Mathias. „Vikingatida keramik i Birka ur ett utomskandinaviskt handelsperspektiv“. Thesis, Uppsala universitet, Arkeologi, 2018. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:uu:diva-353013.
Der volle Inhalt der QuelleLjungberg, Anna. „Manliga och kvinnliga vapengravar : En arkeologisk genusstudie kring vikingatida vapengravar“. Thesis, Uppsala universitet, Institutionen för arkeologi och antik historia, 2020. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:uu:diva-413880.
Der volle Inhalt der QuelleVera, Oliva Marcela. „Mänskliga kvarlevor från Eldslandet : Arkeologisk biografi om tre selknam-individer“. Thesis, Uppsala universitet, Institutionen för arkeologi och antik historia, 2020. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:uu:diva-414182.
Der volle Inhalt der QuelleEste trabajo es una biografía arqueológica sobre tres esqueletos traídos a Suecia desde Tierra del Fuego a fines de 1800, por el científico Otto Nordenskjöld y su expedición sueca a los países magallánicos. Estos pertenecían a hombres selknam, asesinados por estancieros europeos. En Suecia fueron utilizados en estudios de anatomía comparada y como material de enseñanza e investigación. Son un reflejo de la cosmovisión colonial europea de los siglos XIX y principios del XX, así como una parte de la historia colonial de Patagonia y Tierra del Fuego.
Bergqvist, Madelene. „Arkeologisk Textil : Om Norra Sveriges Textilier under Järnålder och Medeltid“. Thesis, Umeå universitet, Institutionen för idé- och samhällsstudier, 2020. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:umu:diva-173343.
Der volle Inhalt der QuelleBurström, Mats. „Arkeologisk samhällsavgränsning : en studie av vikingatida samhällsterritorier i Smålands inland /“. Stockholm : Stockholm universitet, 1991. http://catalogue.bnf.fr/ark:/12148/cb37062291r.
Der volle Inhalt der QuelleSundin, Lena. „”Ett indiskret brott mot god takt och ton” : Om arkeologi och samtiden utifrån fångstmarksgravar“. Thesis, Uppsala universitet, Institutionen för arkeologi och antik historia, 2011. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:uu:diva-197245.
Der volle Inhalt der QuelleDemi, Thorsteinsson. „Kulturarv GO! : En kvantitativ undersökning av tre appar som ska kommunicera arkeologi och kulturarv“. Thesis, Linnéuniversitetet, Institutionen för kulturvetenskaper (KV), 2017. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:lnu:diva-59823.
Der volle Inhalt der QuelleSabel, Ellinor. „Arkeologisk landskapsanalys och prospektering av bebyggelselämningar och gravfält vid Alsike hage“. Thesis, Stockholm University, Department of Archaeology and Classical Studies, 2006. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:su:diva-1148.
Der volle Inhalt der QuelleThis paper deals with archaeological prospecting for the purpose of finding a prehistoric settlement in Alsike hage, Alsike parish, Uppland. The methods being used are soil phosphate analysis, electromagnetic survey and settlement analysis. Two 20x20 meters areas have been prospected. As Alsike hage contains several late Iron Age burial fields, large splendid zones for settlement location, closeness to water as well as farmland there was a hope of locating remains of prehistoric settlement in the area. None of the prospected areas showed any distinct evidence of settlement remains. Still, the results showed anomalies in both areas, both in the electromagnetic survey as in the phosphate analysis. Therefore, the possibility of finding such remains in the two prospected areas cannot be ruled out.
Kuokkanen, T. (Tiina). „Vaatetuksen luokka ja sukupuoli 1600–1800-lukujen Oulussa:Historiallisen ajan arkeologian näkökulma“. Doctoral thesis, Oulun yliopisto, 2016. http://urn.fi/urn:isbn:9789526211121.
Der volle Inhalt der QuelleTiivistelmä Valtaosassa 1700-luvun pukeutumista käsittelevässä suomalaisessa tutkimuskirjallisuudessa pukeutuminen jaetaan säätyläisten ja rahvaan pukuun. Tässä materiaalisesta kulttuurista ammentavassa historiallisen ajan arkeologian tutkimuksessa näkökulma on toinen; keskiössä on kaupunkilaisten pukeutuminen uuden ajan kynnyksellä. Tutkimus ei lähde liikkeelle säädyistä, vaan pukeutumisesta kertovasta kaivausaineistosta ja kaupunkilaisten perukirjoista. Tutkimus kohdentuu Suomen historiallisen ajan arkeologiassa vain vähän huomiota saaneisiin esineryhmiin (napit, neulat, soljet) yhdistäen arkeologisen ja dokumentaarisen lähdemateriaalin. Teoreettisena viitekehyksenä käytetään Suomen kaupunkiarkeologiassa aiemmin hyödyntämätöntä sukupuoliarkeologiaa. Tutkimus käsittelee varhaismodernia pukeutumista identiteetin näkökulmasta keskittyen erityisesti sukupuoleen ja luokkaan; miksi 1700-luvun Oulussa pukeuduttiin niin kuin pukeuduttiin? Vaikka varhaismodernissa Oulussa ihmisten pukeutuminen oli pitkälti sääty- ja sukupuolisidonnaista, henkilökohtaisella tasolla oli tilaa neuvottelulle ja rajanylityksille. Säädyt olivat 1700-luvulla olennainen osa yhteiskuntajärjestystä ja säätyjärjestelmän lakkauttamiseen oli vielä runsaasti aikaa, mutta merkit keskiluokan muodostumisesta ja tiukkojen säätyrajojen murenemisesta ovat havaittavissa tutkimusaineistossa. Ylellisyysasetuksista huolimatta omaa identiteettiä oli mahdollista ilmaista pukeutumisella, erityisesti pienillä yksityiskohdilla, ja pukeutumisen avulla ihmisten oli jossain määrin mahdollista neuvotella omasta asemastaan yhteisössä
Nors, Cajsa. „Att stalla djuren hemma : Arkeologins motsägelsefulla bevis för järnålderns flerfunktionella långhus“. Thesis, Södertörns högskola, Arkeologi, 2020. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:sh:diva-43725.
Der volle Inhalt der Quelle