Auswahl der wissenschaftlichen Literatur zum Thema „Arkeologit“
Geben Sie eine Quelle nach APA, MLA, Chicago, Harvard und anderen Zitierweisen an
Inhaltsverzeichnis
Machen Sie sich mit den Listen der aktuellen Artikel, Bücher, Dissertationen, Berichten und anderer wissenschaftlichen Quellen zum Thema "Arkeologit" bekannt.
Neben jedem Werk im Literaturverzeichnis ist die Option "Zur Bibliographie hinzufügen" verfügbar. Nutzen Sie sie, wird Ihre bibliographische Angabe des gewählten Werkes nach der nötigen Zitierweise (APA, MLA, Harvard, Chicago, Vancouver usw.) automatisch gestaltet.
Sie können auch den vollen Text der wissenschaftlichen Publikation im PDF-Format herunterladen und eine Online-Annotation der Arbeit lesen, wenn die relevanten Parameter in den Metadaten verfügbar sind.
Zeitschriftenartikel zum Thema "Arkeologit"
Iskandar, Naswan. „Kompleks Candi Kedaton sebagai Subjek Film Dokumenter: Interpretasi Arkeologis melalui film“. IMAJI: Film, Fotografi, Televisi, & Media Baru 13, Nr. 3 (05.12.2022): 232–50. http://dx.doi.org/10.52290/i.v13i3.85.
Der volle Inhalt der QuelleKosasih, E. A. „Aspek Prasejarah Di Wilayah Kabupaten Tabalong Provinsi Kalimantan Selatan“. Berkala Arkeologi 18, Nr. 2 (11.11.1998): 92–101. http://dx.doi.org/10.30883/jba.v18i2.786.
Der volle Inhalt der QuelleBintarto, H. R. „Keterkaitan Manusia, Ruang Dan Kebudayaan“. Berkala Arkeologi 15, Nr. 3 (30.11.1995): 1–4. http://dx.doi.org/10.30883/jba.v15i3.663.
Der volle Inhalt der QuelleAtmani, Agnes Karina Pritha, und Mohammad Arifian Rohman. „Rekonstruksi 3D Landmark Memvisualisasikan Perkampungan Peradaban Kuno Situs Liyangan Temuan Balai Arkeologi Yogyakarta“. Rekam 17, Nr. 2 (30.10.2021): 175–86. http://dx.doi.org/10.24821/rekam.v17i2.6033.
Der volle Inhalt der QuelleKasnowihardjo, Gunadi. „Penelitian Dan Pengembangan Situs Permukiman Lingkungan Danau Di Jawa Timur: Satu Upaya Menjalin Kemitraan Dalam Pengelolaan Sumberdaya Arkeologi“. Berkala Arkeologi 27, Nr. 2 (11.11.2007): 1–9. http://dx.doi.org/10.30883/jba.v27i2.948.
Der volle Inhalt der QuelleSuriyanto, Rusyad Adi. „ARKEOLOGI FORENSIK: PERKEMBANGAN DAN CAPAIANNYA DI INDONESIA“. Berkala Arkeologi 36, Nr. 1 (31.05.2016): 45–70. http://dx.doi.org/10.30883/jba.v36i1.224.
Der volle Inhalt der QuelleHaryono, Timbul. „Arkeologi Kawasan Dan Kawasan Arkeologis: Asas Keseimbangan Dalam Pemanfataan“. Berkala Arkeologi 15, Nr. 3 (30.11.1995): 139–43. http://dx.doi.org/10.30883/jba.v15i3.686.
Der volle Inhalt der QuelleKusumohartono, Bugie M. H. „Formasi Tinggalan Budaya Permukaan Situs Medowo“. Berkala Arkeologi 11, Nr. 1 (28.03.1990): 48–67. http://dx.doi.org/10.30883/jba.v11i1.550.
Der volle Inhalt der QuelleLelono, Hari. „Pola Mobilitas Pedagang Pasar Tradisional“. Berkala Arkeologi 15, Nr. 2 (30.11.1995): 35–44. http://dx.doi.org/10.30883/jba.v15i2.659.
Der volle Inhalt der QuellePrakosajaya, Abednego Andhana, und Aziza Dwimas Hendarini. „PENGARUH ETIKA DAN KEBIJAKAN ARKEOLOGI TERHADAP KETIADAAN PERAN ARKEOLOGI DALAM DISKUSI KONFLIK PASCA G/30/S 1965 DI INDONESIA“. Kindai Etam : Jurnal Penelitian Arkeologi 7, Nr. 1 (23.07.2021): 45–60. http://dx.doi.org/10.24832/ke.v7i1.82.
Der volle Inhalt der QuelleDissertationen zum Thema "Arkeologit"
Sköld, Jenny. „Med örat mot jorden : Att kommunicera arkeologi och arkeologisk forskning“. Thesis, Uppsala universitet, Institutionen för arkeologi och antik historia, 2016. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:uu:diva-295828.
Der volle Inhalt der QuelleCastilla, Lisa. „Arkeologi, urfolk och rätten : En studie av relationen mellan arkeologi, arkeologer, urfolk och rättsprocesser i Sverige och Kanada“. Thesis, Uppsala universitet, Institutionen för arkeologi och antik historia, 2021. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:uu:diva-449588.
Der volle Inhalt der QuelleVallulv, Sophie. „Arkeologihund : En studie i experimentell arkeologi om möjligheten att använda hund som arkeologisk prospekteringsmetod för att lokalisera humanosteologiskt material“. Thesis, Linnéuniversitetet, Institutionen för kulturvetenskaper (KV), 2015. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:lnu:diva-44093.
Der volle Inhalt der QuelleDelic, Admira. „Forensisk arkeologi : Har forensisk arkeologi en framtid i Sverige?“ Thesis, University of Kalmar, School of Human Sciences, 2008. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hik:diva-295.
Der volle Inhalt der QuelleABSTRACT
Delic, Admira. 2007. Forensisk arkeologi: Har forensisk arkeologi en framtid i Sverige?
(Forensic archaeology: Is there a future for forensic archaeology in Sweden? C-uppsats i arkeologi. Högskolan i Kalmar ht 2007)
This paper is about what forensic archaeology means, how the work is done, what methods are used in a forensic investigation. It is discussed whether there is any difference between how archaeologists and forensic scientists work. Interviews with archaeologists, an osteologists and a forensic scientist are made in order to get a wider perspective of the subject.
Keywords: Sweden, Forensic archaeology, criminal science, ostoelogy, AFFA
Helles, Benjamin, und Sara Hedman. „Arkeologin i nyhetsmedierna“. Thesis, Stockholms universitet, Institutionen för journalistik, medier och kommunikation (JMK), 2011. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:su:diva-58909.
Der volle Inhalt der QuelleBorg, Julius. „Metalldetektorn som ett arkeologiskt redskap – ris eller ros? : En studie kring metalldetektorns bidrag till arkeologin med exempel från undersökningarna i Uppåkra och Gudme“. Thesis, Umeå universitet, Institutionen för idé- och samhällsstudier, 2018. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:umu:diva-152564.
Der volle Inhalt der QuelleOikarinen, T. (Teija). „Arkeologia digitaalisen aikakauden kynnyksellä“. Doctoral thesis, Oulun yliopisto, 2015. http://urn.fi/urn:isbn:9789526209746.
Der volle Inhalt der QuelleTiivistelmä Digitalisaatio muokkaa yhteiskuntaa ja tieteitä. Se tulee vaikuttamaan yhä kattavammin Suomen arkeologiaan ja kulttuuriperinnön säilyttämiseen aineistot ja työkäytännöt läpileikkaavana tekijänä. Väitöstutkimuksessa kartoitettiin globaalin ja suomalaisen arkeologian digitalisoitumisen nykytilaa ja ominaispiirteitä. Tutkimus on ensimmäinen arkeologian digitalisaatiota käsittelevä väitöskirja Suomessa. Arkeologian teknologisoituminen ja tietokoneistuminen on jatkunut jo vuosikymmeniä, mutta yleismaailmallisestikin tämä kehityskulku liitetään aiheen tiimoilta käytävässä arkeologisessa keskustelussa vain harvoin digitalisaatio-käsitteeseen. Tutkimuksessa arkeologiaa tarkastellaan tieteidenvälisen käsitteellisteoreettisen viitekehyksen kautta, mikä mahdollisti globaalin ja Suomen arkeologian digitalisoitumisen ominaispiirteiden vertailun. Tutkimuksessa kartoitettiin sekä tieteenaloille yhteisiä että arkeologian alalla todennettuja digitaalisia kehittämiskohteita. Arkeologiaa tutkittiin erilaisten aineistolähteitä ja esimerkkitapauksia hyödyntäen. Digitaalisiin kysymyksiin saadut vastaukset ja digitaaliset kehittämistarpeet ovat yleistettävissä koskemaan koko suomalaista arkeologiaa. Globaali arkeologian kehitys kohti digitalisaatiota tapahtuu sekä yleisen informaatioteknologisen kehityksen että tieteenalan sisäisen kehityksen ja muotoutuvien tarpeiden myötä. Digitalisaatioon liittyvät käsitteet ja paradigmat ovat osin tieteen sisäisiä ja jatkuvasti uudelleenmuotoutuvia. Teknologisoitumisen kehityskulku on arkeologian globaalilla tasolla epätasainen: on olemassa edelläkävijätahoja, jotka hyödyntävät uusimpia teknologioita. Edelläkävijät kehittävät parhaillaan vaihtelevan laajuisia, jopa valtioiden välisiä, digitaalisia infrastruktuureja. Tämä kehityskulku on eri tieteiden aloille yhteinen, ja se tunnistettiin tutkimuksen teon aikana vallitsevaksi trendiksi kansainvälisessä arkeologiassa. Kansainvälisesti arkeologiassa todennetut kehittämiskohteet eivät ole olleet juuri esillä Suomessa. Tärkeitä kehittämisen aihealueita ovat digitaalisuuteen liittyvät ohjeet ja käytännöt, digitaalisen aineistonhallinnan ja elinkaaren merkityksen ymmärtäminen, projekteille ja prosesseille suunnattujen digitalisoitumismahdollisuuksien luominen ja niiden hyödyntäminen sekä alkuperäisten dataoriginaalien saatavuuden kehittäminen
Njord-Westerling, Peter. „Arkeologi och den senmedeltida ödeläggelsen“. Thesis, Högskolan på Gotland, Institutionen för kultur, energi och miljö, 2011. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hgo:diva-1112.
Der volle Inhalt der QuelleBoström, Sebastian. „Kunskapsproduktion under Arkeologi E4 Uppland projektet“. Thesis, Uppsala universitet, Arkeologi, 2017. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:uu:diva-336627.
Der volle Inhalt der QuelleÖstrand, Anne. „Publik arkeologi från ett publikt perspektiv“. Thesis, Uppsala universitet, Arkeologi, 2019. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:uu:diva-389851.
Der volle Inhalt der QuelleBücher zum Thema "Arkeologit"
Gustafsson, Anders. Arkeologihistoria som historia och som arkeologi: Studier i arkeologins egenhistorier. Göteborg: Göteborg University, Dept. of Archaeology, 2001.
Den vollen Inhalt der Quelle findenSutaba, I. Made. Khasanah arkeologi: Pemanfaatan sumberdaya arkeologi. Denpasar: Ikatan Ahli Arkeologi Indonesia Komda Bali, Balai Arkeologi Denpasar, 2005.
Den vollen Inhalt der Quelle finden1946-, Aziz Fachroel, Hrsg. Cakrawala arkeologi. [Bandung]: Balai Arkeologi Bandung, 2000.
Den vollen Inhalt der Quelle findenHardiati, Endang Sri. Nuansa arkeologi. Banten: Ikatan Ahli Arkeologi Indonesia, 2003.
Den vollen Inhalt der Quelle findenChahboun, Naima. Okunskapens arkeologi. Stockholm: Norstedts, 2011.
Den vollen Inhalt der Quelle findenAris, Munandar Agus, Hrsg. Mosaik arkeologi. [Bandung]: Ikatan ahli arkeologi indonesia, 2003.
Den vollen Inhalt der Quelle finden1971-, Akış Ayhan, und Kunt Halil İbrahim, Hrsg. Zonguldak bölgesi arkeoloji, eskiçağ tarihi ve coğrafya araştırmaları: Arkeolojik yerleşmeler, kalıntılar, buluntular ile Kdz. Ereğli ve Amasra Arkeoloji Müzesi'nden bazı eserler. Konya: Çizgi Kitabevi, 2010.
Den vollen Inhalt der Quelle findenDiskusi, Ilmiah Arkeologi (2nd 1985 Jakarta Indonesia). Estetika dalam arkeologi Indonesia: Diskusi Ilmiah Arkeologi II. Jakarta: Ikatan Ahli Arkeologi Indonesia, 1987.
Den vollen Inhalt der Quelle findenWahyudi, Wanny Rahardjo. Arkeologi: Identitas dan karakter budaya dalam kajian arkeologi. Jatinangor, Sumedang, Bandung: Alqaprint Jatinangor, 2012.
Den vollen Inhalt der Quelle findenKusmartono, Vida Pervaya Rusianti. Kontribusi arkeologi, kebijakan, dan pengembangan praktisnya: Bunga rampai arkeologi. Banjarbaru: Balai Arkeologi Banjarmasin, 2009.
Den vollen Inhalt der Quelle findenBuchteile zum Thema "Arkeologit"
Kroetsch, Robert. „4.1 An Arkeology of (My) Canadian Postmodern“. In Comparative History of Literatures in European Languages, 307. Amsterdam: John Benjamins Publishing Company, 1997. http://dx.doi.org/10.1075/chlel.xi.36kro.
Der volle Inhalt der QuelleÖzdemir, Sibel. „Disiplinlerarası Bakış Açısıyla Arkeoloji ve Turizm Etkileşimi“. In Turizm Araştırmaları II. Özgür Yayınları, 2023. http://dx.doi.org/10.58830/ozgur.pub399.c1564.
Der volle Inhalt der QuelleGüçlü, Eda. „Arkeoloji ve kent“. In İstanbul Bİblİyografyası, 207–8. Institut français d’études anatoliennes, 2014. http://dx.doi.org/10.4000/books.ifeagd.833.
Der volle Inhalt der QuelleAYTEKİN, Osman. „ARDANUÇ - GEVHERNİK KALESİ ARKEOLOJİK KAZI ÇALIŞMALARI“. In CUMHURIYETIN BIRINCI YÜZYILINDA ANADOLU’DA TÜRK DÖNEMI ARKEOLOJI ÇALISMALARI, 583–603. Türkiye Bilimler Akademisi, 2023. http://dx.doi.org/10.53478/tuba.978-625-8352-61-0.ch27.
Der volle Inhalt der QuelleEZER, Feyzullah, und Ülkü ULUKAYA ÖTELEŞ. „Sosyal Bilgiler Eğitimi Antropoloji ve Arkeoloji İlişkisi“. In Sosyal Bilgilerin Temelleri, 145–67. Pegem Akademi Yayıncılık, 2019. http://dx.doi.org/10.14527/9786052415740.09.
Der volle Inhalt der Quelle„Tekirdağ (Tekirdağ Arkeoloji ve Etnografya Müzesi) (555–950)“. In Antike Münzen von Thrakien und Moesien, 73–114. De Gruyter, 2021. http://dx.doi.org/10.1515/9783110755619-007.
Der volle Inhalt der QuelleSönmez, Barış Emre. „Philomelion’dan Roma İmparatorluk Dönemi Adak Hekate Heykelciği“. In Sosyal Bilimler Üzerine Araştırmalar - II. Özgür Yayınları, 2023. http://dx.doi.org/10.58830/ozgur.pub56.c184.
Der volle Inhalt der QuelleSastri Sunarti, Atisah und Jonner Sianipar. „REKONSTRUKSI MAJAPAHIT DALAM CERITA LISAN NTB, KALIMANTAN SELATAN, DAN SUMATRA UTARA: PERSPEKTIF SEJARAH LISAN“. In PROSIDING SEMINAR NASIONAL BAHASA DAN SASTRA KEBINEKAAN DALAM PERSPEKTIF BAHASA DAN SASTRA. Penerbit BRIN, 2022. http://dx.doi.org/10.55981/brin.305.c417.
Der volle Inhalt der QuelleBalogh, Csılla. „Bir Avar Soylu Kadın Başlığının Orta Asya İlişkileri – Arkeolojik ve İkonografik İncelemesi“. In 9. Milletlerarası Türkoloji̇ Kongresi̇ Bildiriler Kitabi, 171–94. Istanbul University Press, 2023. http://dx.doi.org/10.26650/pb/aa10aa14.2023.001.014.
Der volle Inhalt der QuelleBAŞ, Gülsen. „ESKİ VAN ŞEHRİ KAZISI“. In CUMHURIYETIN BIRINCI YÜZYILINDA ANADOLU’DA TÜRK DÖNEMI ARKEOLOJI ÇALISMALARI, 299–325. Türkiye Bilimler Akademisi, 2023. http://dx.doi.org/10.53478/tuba.978-625-8352-61-0.ch14.
Der volle Inhalt der QuelleKonferenzberichte zum Thema "Arkeologit"
„Photography in Indonesian Archaeology of the 19th to the Early 20th Century | Fotografi dalam Arkeologi Indonesia pada Abad ke-19 sampai Awal Abad ke-20 Masehi“. In The SEAMEO SPAFA International Conference on Southeast Asian Archaeology and Fine Arts (SPAFACON2021). SEAMEO SPAFA, 2021. http://dx.doi.org/10.26721/spafa.pqcnu8815a-28.
Der volle Inhalt der QuelleAgirre Mauleon, Juantxo, Mikel Edeso Egia, Manex Arrastoa Mendizabal, Josu Narbarte Hernández, Dani Ruiz González, Mattin Aiestaran De la Sotilla und Oihane Mendizabal Sandonís. „Arkeologia eta auzolana. Hamar urteko esperientzia bat Nafarroan“. In V. Ikergazte. Nazioarteko ikerketa euskaraz. Bilbao: UEU arg, 2023. http://dx.doi.org/10.26876/ikergazte.v.02.19.
Der volle Inhalt der QuelleWidianto, Harry, und Sofwan Noerwidi. „DIASPORA AUSTRONESIA DI INDONESIA BERDASARKAN TINGGALAN RANGKA MANUSIA“. In Seminar Nasional Arkeologi 2019. Balai Arkeologi Jawa Barat, 2020. http://dx.doi.org/10.24164/prosiding.v3i1.2.
Der volle Inhalt der QuelleHendayana, Yayat. „TEKS DAN KONTEKS DALAM JEJAK BUDAYA TAKBENDA STUDI KASUS: BABASAN DAN PARIBASA SUNDA“. In Seminar Nasional Arkeologi 2019. Balai Arkeologi Jawa Barat, 2020. http://dx.doi.org/10.24164/prosiding.v3i1.24.
Der volle Inhalt der QuelleSusilowati, Nenggih. „GAMBARAN NILAI TRADISI AUSTRONESIA PADA MASYARAKAT MINANGKABAU DI SALIMPAUNG, KABUPATEN TANAH DATAR, PROVINSI SUMATERA BARAT“. In Seminar Nasional Arkeologi 2019. Balai Arkeologi Jawa Barat, 2020. http://dx.doi.org/10.24164/prosiding.v3i1.8.
Der volle Inhalt der QuelleKasnowihardjo, Gunadi. „"MELACAK JEJAK BUDAYA AUSTRONESIA DI KAWASAN PANTURA P. MADURA PADA MASA PRASEJARAH – PROTOSEJARAH "“. In Seminar Nasional Arkeologi 2019. Balai Arkeologi Jawa Barat, 2020. http://dx.doi.org/10.24164/prosiding.v3i1.3.
Der volle Inhalt der QuelleYondri, Lutfi. „PENELITIAN JEJAK MANUSIA DAN BUDAYA AUSTRONESIA DI SITUS SUBANGLARANG, KABUPATEN SUBANG PANTAI UTARA JAWA BARAT“. In Seminar Nasional Arkeologi 2019. Balai Arkeologi Jawa Barat, 2020. http://dx.doi.org/10.24164/prosiding.v3i1.6.
Der volle Inhalt der QuelleKen Satya Dien, Zukhrufa. „INTERAKSI BUDAYA ANTARA AUSTRONESIA DENGAN NON AUSTRONESIA MEMENGARUHI PERKEMBANGAN TEKNOLOGI DI MASA AUSTRONESIA“. In Seminar Nasional Arkeologi 2019. Balai Arkeologi Jawa Barat, 2020. http://dx.doi.org/10.24164/prosiding.v3i1.19.
Der volle Inhalt der QuelleFitriani, Rani Siti, und Riva Nabila. „INTERFERENSI BAHASA INDONESIA SEBAGAI BAGIAN DARI RUMPUN BAHASA AUSTRONESIA“. In Seminar Nasional Arkeologi 2019. Balai Arkeologi Jawa Barat, 2020. http://dx.doi.org/10.24164/prosiding.v3i1.22.
Der volle Inhalt der QuelleHermawan, Iwan. „TRANSPORTASI DI TATAR SUNDA“. In Seminar Nasional Arkeologi 2019. Balai Arkeologi Jawa Barat, 2020. http://dx.doi.org/10.24164/prosiding.v3i1.17.
Der volle Inhalt der Quelle